Мета: дослідити якість надання первинної медичної допомоги військовослужбовцями з хворобами органів травлення. Матеріали та методи. За допомогою розробленої анкети щодо вивчення задоволеності якістю надання первинної медичної проведено соціологічне опитування 60 військовослужбовців з хворобами органів травлення, чоловічої статі, які отримали первинну медичну допомогу в поліклінічних відділеннях Військово-медичному центрі Центрального регіону (I група, n=30) та Вінницької міської клінічної лікарні № 1 (II група, n=30). Середній вік в двох досліджуваних групах становив відповідно:33,6±10,6 років в I групі та 36,8±9,8 років в II групі (при р > 0,05). Кількість ветеранів Збройних Сил України становило в кожній групі 20%. Анкета складалась з чотирьох основних блоків: питань щодо ефективності надання медичної допомоги, швидкості обслуговування, ставлення персоналу до пацієнта та умов надання медичної допомоги. У дослідженні застосовано методи бібліографічний, статистичний, системного підходу та аналізу. Результати. Проведене соціологічне опитування показало, що комунікація між лікарем та пацієнтом, має неналежний рівень. Основними причинами незадоволення в спілкуванні більшість респондентів зазначили, що не отримали відповіді на всі запитання, які їх цікавили. Також виявлена незадоволеність спілкуванням з молодшим спеціалістом з медичною освітою внаслідок ненадання інформації щодо порядку прийому лікаря, проведення діагностичних процедур, неуважності та недоброзичливого ставлення. Загалом, за 5-ти бальною системою оцінки задоволеності організацією лікувально-діагностичного процесу переважна більшість респондентів оцінили власну задоволеність на 5-ть і 4-и бали. Проте, основними труднощами, які виникли під час надання первинної медичної допомоги респонденти зазначили: черги, відсутність лікаря на робочому місці в години прийому, некомфортні умови в кабінеті лікаря. Для покращення організації надання медичної допомоги на первинному рівні респонденти обох груп зазначили, що необхідно: закупити нове устаткування (70% та 43,3%, відповідно, при р<0,05); зробити ремонт (90% та 20%, відповідно, р<0,001); оновити меблі в кабінетах та коридорах (60% та 16,7%, при р<0,001); забезпечити повністю безкоштовними ліками (50% та 33,3%, при р<0,05); покращити організацію роботи реєстратури (30% та 23,3%, при р>0,05), покращити ставлення лікаря та медичних спеціалістів з медичною освітою до пацієнта та ін. Висновки. Для покращення якості медичної допомоги та умов її надання на первинному рівні доцільно проводити моніторинг задоволеності пацієнтів в закладі охорони здоров’я чи його структурних підрозділах. Для удосконалення первинної медичної допомоги доцільно впровадити пацієнт-орієнтований підхід з безперервним навчанням медичного персоналу щодо комунікативних навичок і емпатії.
Мета дослідження – провести комплексний аналіз прихильності до лікування та готовності до змін поведінкових факторів ризику у військовослужбовців, хворих на ішемічну хворобу серця. Матеріали та методи дослідження. Методом випадкової вибірки проведено анкетне опитування 72 військовослужбовців, хворих на ішемічну хворобу серця, які прийшли на плановий прийом до лікаря загальної практики в Клініку амбулаторної допомоги Національного військово-медичного клінічного центру «Головний військовий клінічний госпіталь». Всі військовослужбовці були чоловічої статі віком 30-58 років, середній вік – 47,6±6,5 років. Для дослідження вікових особливостей пацієнти були розділені на дві підгрупи: до 50 років (І група – 39 військовослужбовців, середній вік 42,8±5,0) та старше 50 років (ІІ група – 33 військовослужбовців, середній вік 53,2±2,4 років). За результатами дослідження сформована комп’ютерна база даних. Статистична обробка проводилась з використанням програми Microsoft Excel 2007 та стандартного статистичного пакета STATISTICA 6,0. Результати. Низький рівень прихильності до медикаментозного лікування визначено у 84,7% військовослужбовців, хворих на ішемічну хворобу серця (84,6±5,8% в І групі та 87,9±5,7% в ІІ групі, р=0,70). Потребує уваги, що 79,2% опитаних військовослужбовців мали низький рівень поінформованості щодо необхідності лікування, 81,9% мали низький рівень мотивації. Встановлено недостатню прихильність опитаних військовослужбовців, хворих на ішемічну хворобу серця, до виконання рекомендацій лікарів щодо немедикаментозного лікування – більшість з них оцінили виконання рекомендацій лікаря на три бали і менше за п’ятибальною шкалою, зокрема, 79,2% щодо здорового харчування та 69,4% щодо фізичної активності. Визначено високий рівень поширеності тютюнокуріння у військовослужбовців, хворих на ішемічну хворобу серця – 86,1±2,0%, (84,6±5,8% І групі та 87,9±5,7% в ІІ групі, р=0,67). При цьому більшість перебувають на стадії перед-роздум зміни поведінки щодо тютюнокуріння, тобто не збирались позбутися цієї шкідливої звички. Не визначено статистично вірогідної різниці між військовослужбовцями І та ІІ групи. Встановлено, що більша частка військовослужбовців, хворих на ішемічну хворобу серця, перебуває на стадії обдумування зміни поведінки щодо покращення фізичної активності – 29,2% та здорового харчування – 38,9%; тільки 27,8% і 18,1%, відповідно, намагаються дотримуватись рекомендацій. Висновки. Встановлено низький рівень прихильності військовослужбовців, хворих на ішемічну хворобу серця, до медикаментозного і немедикаментозного лікування та недостатню готовність щодо зміни поведінкових факторів ризику. Обґрунтовано доцільність удосконалення організації медичної допомоги військовослужбовцям, хворим на ішемічну хворобу серця, зокрема, запровадження пацієнт-орієнтованої медичної допомоги, спрямованої на залучення пацієнтів до участі в лікуванні, посилення мотивації та підвищення прихильності до лікування.
Мета дослідження: провести аналіз та узагальнення даних літературних джерел щодо сучасного стану профілактики серцево-судинних захворювань у військовослужбовців Збройних Сил України. Матеріали та методи. Аналітична база даних сформована з 80 наукових праць, в тому числі нормативно-правових документів і статистично-довідкових матеріалів (з них 4 – англомовних). Огляд літератури здійснено з використанням системного підходу та системного аналізу, бібліосемантичного методу. Результати. Огляд літератури показав позитивні тенденції в системі профілактики серцево-судинних захворювань у військовослужбовців Збройних Сил України, а саме: розроблена та запроваджена функціонально-організаційна модель профілактики серцево-судинних захворювань у військовослужбовців на рівні первинної медичної допомоги; розроблене навчально-методичне забезпечення щодо удосконалення підготовки військових лікарів загальної практики-сімейної медицини та молодших спеціалістів з медичною освітою з питань профілактики серцево-судинних захворювань; запроваджено методичне забезпечення підвищення поінформованості військовослужбовців з питань здорового способу життя; створено на базі Клініки амбулаторної допомоги Національного військово-медичного клінічного центру «ГВКГ» «Школи здоров’я для хворих на артеріальну гіпертензію військовослужбовців з коморбідними тривожними і депресивними розладами» та запроваджено комплексний підхіду до організації лікування та реабілітації військовослужбовців-учасників бойових дій з артеріальною гіпертензією. Проте існує низка проблемних питань, які потребують вирішення: необхідно створити галузевий клінічний протокол щодо профілактики серцево-судинних захворювань у військовослужбовців; не регламентовано проведення виявлення факторів ризику серцево-судинних захворювань призовникам на рівні військових комісаріатів; не визначено роль і місце цивільних закладів охорони здоров’я та закладів освіти, громадських і волонтерських організацій в реалізації профілактики серцево-судинних захворювань в період до призову в лави Збройних сил України. Висновки. Узагальнення сучасних наукових даних показало, що існуюча система профілактики серцево-судинних захворювань у військовослужбовців потребує удосконалення відповідно до стандартів НАТО, де найважливіше місце займають превентивні заходи.
Objective: to determine the prevalence of comorbidity in military personnel with coronary artery disease after acute myocardial infarction.Research materials. An analysis of medical records of the 83 military personnel who were hospitalized to the National Military Medical Clinical Center "Main Military Clinical Hospital" in 2016-2020 with acute myocardial infarction was carried out using the method of random sampling. All patients were male, aged from 22 to 60 years (mean age 48,5±4,35 years). To study the age characteristics of the comorbidity prevalence, all patients were divided into two groups: the 1st group with individuals of 50 years old and younger (41 patients, average age 42,9±6,15 years) and the 2nd group who is 50+ years old (42 patients, average age 54,0±2,54 years).Methods. of investigation are bibliographic, statistical, systematic approach and analysis. Statistical processing was carried out using the Microsoft Excel 2007 program and the standard statistical package STATISTICA 6.0.Results. We found a high prevalence of comorbidity in military personnel with coronary artery disease after acute myocardial infarction. Arterial hypertension has been diagnosed in 60,2±5,4% of military personnel (58,5±7,7% of patients in the 1st group and 64,3±7,4% in the 2nd group, p>0.05). Another comorbid cardiovascular disease has been identified: carotid artery stenosis in 60,2±5,4% of patients (56,1±7,8% and 54,8±7,7% in 1st and 2nd groups, at p>0.05); dyscirculatory encephalopathy of the I-II stages in 37,3±5,3% (4,4±6,7% and 50,0±7,7% in 1st and 2nd groups, respectively, at p<0,05); peripheral artery disease in 4,8±2,3% of military personnel (in 0 and 9,5±4,5%, respectively, at p<0,05). The most common comorbid diseases of the digestive system in patients were: non-alcoholic fatty liver disease in 16,9±4,1% (22,0±6.5% in 1st group and 11,9±4,9% in 2th group, at p>0.05), chronic gastroduodenitis in 21,7±4,5% (26,8±6,9% and 16,7±5,8%, respectively, at p>0,05), peptic ulcer disease in 20,5±4,4% (7,1±5,8% and 23,8±6,6%, respectively, at p>0.05), chronic pancreatitis in 19,3±4,3% (19,5±6,2% and 19,0±6,1%, respectively, at p>0.05), chronic cholecystitis – 18,1±4,2% (14,6±5,5% and 21,4±6,3%, respectively, at p>0.05). Obesity was determined in 36,1±5,3% of patients (48,8±7,8% of patients in the 1st group and 23,8±6,6% in the 2nd group, at p<0,05); type II diabetes – in 13,3±3,7% (7,3±4,1% and 19,0±6,1%, respectively, at p>0,05), thyroid diseases – 13,3±3,7% (12,2±5,1% and 11,9±4,9%, respectively, at p>0,05). Chronic kidney disease was determined in 6,0±2,6% of patients: 4,8±3,3% and 7,2±4,0%, respectively, at p>0,05. Osteochondrosis of the spine was detected in 30,1±5,0% of military personnel (24,9±6,8% and 35,7±7,4%, respectively, at p>0,05).Conclusions. Our study demonstrated a significant prevalence of comorbidity in military personnel with coronary artery disease after acute myocardial infarction: the most prevalent comorbidities were arterial hypertension, carotid artery stenosis, obesity, osteochondrosis of the spine, gastrointestinal disease, type II diabetes, which must be taken into account when developing individual treatment programs to increase the effectiveness of treatment and prevent complications.No statistically significant difference has been determined regarding the frequency of detection of most comorbid diseases in the age group younger than and older than 50 years; only cerebrovascular diseases with discirculatory encephalopathy and peripheral artery disease were more often (statistical significant) in military personnel older than 50 years.
The case of a 42-year-old female patient with pronounced itching and exanthema, mainly in the area of the trunk and lower limbs, is presented. Previously, the patient took antihistamines without effect, was treated for scabies, but the itching remained pronounced and led to rash and excoriations. From the anamnesis, it was found that the patient has a high level of stress. According to the Hospital Anxiety and Depression Scale, the anxiety of the patient reached 14 points, and depression 1 point. Functional (psychogenic) itching was suspected. Since the patient refused dermatologist consultation, therapy with the anxiolytic temgicoluril, topical antipruritic agents and nonpharmacological methods of treatment were recommended at the initial stage. The patient felt a significant relief of itching symptoms on the first day of anxiolytic usage, she withdrew topical antipruritic agents after 5 days of anxiolytic treatment, in 15 days she began to reduce the dose of temgicoluril, and at the end of the third week she stopped treatment with anxiolytic due to a significant positive effect. In three weeks, practically all elements of the rash, except for the largest wounds from scratching, disappeared. The peculiarity of the case is that functional itching was completely eliminated during anxiolytic therapy without other systemic medications, which emphasizes the importance of eliminating the component of stress and anxiety in the treatment of such patients.
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.
hi@scite.ai
10624 S. Eastern Ave., Ste. A-614
Henderson, NV 89052, USA
Copyright © 2024 scite LLC. All rights reserved.
Made with 💙 for researchers
Part of the Research Solutions Family.