Introduction The full-scale war with Russia on the territory of Ukraine has revealed several problems related to care of the wounded. In this article, we summarize the mechanisms of injury and injuries sustained for the period February to April 2022, focusing on extremity injuries. Materials and methodsWe compared these to a period of lower-intensity warfare in 2014-2021. In both cases, we report patients treated by the National Military Medical Clinical Center (NMMCC) in Kyiv. We also sought to evaluate the care of the wounded from an organizational viewpoint, taking into account the four-level system of care also used by the North Atlantic Treaty Organization (NATO). Third, we sought to understand lessons learned that could improve the care of the wounded. Conclusion During the 2022 conflict, the percentage of patients with extremity wounds who had long bone fractures increased and the percentage of people with long bone fractures who had bone defects increased, compared with 2014-2021. This may be due to the higher blast energy from the weapons used in the current conflict. Second, we adapted the four-level NATO system of care. Level 2 (first level hospital) care was provided by civilian hospitals close to the fighting, rather than mobile military hospitals. Level 3 (specialized) and 4 (highly specialized) care were combined into one hospital (NMMCC). This is the first description of flexible use of NATO's four levels. Finally, a major lesson learned was the need to improve use of damage control surgery. Dedicated to the heroic deeds of Ukrainian doctors in the name of life!.
Особливості хірургічного лікування вогнепальних поранень живота
The real clinical practice of the last 8 years in Ukraine indicates the possibility of myocardial injury developing in wounded with combat trauma, including those meeting the criteria for myocardial infarction (predominantly type 2), which differs significantly in the mechanism of development, resulting in numerous difficulties for doctors in providing medical care to such patients (formulation of the diagnosis, choice of treatment tactics). The current recommendations of the European Society of Cardiology for the management of patients with acute coronary syndromes after the adoption of the Fourth Universal Definition of Myocardial Infarction do not consider special approaches to the treatment of patients with myocardial necrosis associated with trauma. The aim of this publication was to demonstrate, using the example of a case series, the relevance of the problem of terminology, diagnosis, and treatment of myocardial infarction caused by a combat injury. In all three clinical cases presented, young and middle-aged patients were diagnosed with myocardial infarction in accordance with the Fourth Universal Definition. In all these cases, there were no atherosclerotic coronary artery lesions, and a type 2 myocardial infarction was assumed due to acute myocardial ischemia as a consequence of the injured coronary artery ligation (case 1); microcirculation disorders in the area of myocardial contusion (case 2); anatomical feature of the coronary artery in the form of its intramural course in the presence of severe sympathicotonia and sinus tachycardia (case 3). Because all three patients had myocardial necrosis associated with trauma of the chest and heart, the question arose of the preference for coding such pathology through ICD-10 as section S00-T88 (injury, poisoning and certain other consequences of external causes), namely S26 (injury of heart), but not as I21 (acute myocardial infarction) from the section I00-I99 (diseases of the circulatory system). Thus, the developed pathology in such patients will be clearly associated with the combat trauma, and their treatment will not be tied to the current Ukrainian Unified Protocol for the Management of Patients with ST-segment Elevation Acute Coronary Syndrome. Conclusions. The presented clinical cases substantiate the planning of clinical trials and the development of recommendations for the management of patients with acute myocardial injury (including myocardial necrosis) and trauma of the heart and coronary arteries, depending on the mechanism of damage development.
Мета: дослідити якість надання первинної медичної допомоги військовослужбовцями з хворобами органів травлення. Матеріали та методи. За допомогою розробленої анкети щодо вивчення задоволеності якістю надання первинної медичної проведено соціологічне опитування 60 військовослужбовців з хворобами органів травлення, чоловічої статі, які отримали первинну медичну допомогу в поліклінічних відділеннях Військово-медичному центрі Центрального регіону (I група, n=30) та Вінницької міської клінічної лікарні № 1 (II група, n=30). Середній вік в двох досліджуваних групах становив відповідно:33,6±10,6 років в I групі та 36,8±9,8 років в II групі (при р > 0,05). Кількість ветеранів Збройних Сил України становило в кожній групі 20%. Анкета складалась з чотирьох основних блоків: питань щодо ефективності надання медичної допомоги, швидкості обслуговування, ставлення персоналу до пацієнта та умов надання медичної допомоги. У дослідженні застосовано методи бібліографічний, статистичний, системного підходу та аналізу. Результати. Проведене соціологічне опитування показало, що комунікація між лікарем та пацієнтом, має неналежний рівень. Основними причинами незадоволення в спілкуванні більшість респондентів зазначили, що не отримали відповіді на всі запитання, які їх цікавили. Також виявлена незадоволеність спілкуванням з молодшим спеціалістом з медичною освітою внаслідок ненадання інформації щодо порядку прийому лікаря, проведення діагностичних процедур, неуважності та недоброзичливого ставлення. Загалом, за 5-ти бальною системою оцінки задоволеності організацією лікувально-діагностичного процесу переважна більшість респондентів оцінили власну задоволеність на 5-ть і 4-и бали. Проте, основними труднощами, які виникли під час надання первинної медичної допомоги респонденти зазначили: черги, відсутність лікаря на робочому місці в години прийому, некомфортні умови в кабінеті лікаря. Для покращення організації надання медичної допомоги на первинному рівні респонденти обох груп зазначили, що необхідно: закупити нове устаткування (70% та 43,3%, відповідно, при р<0,05); зробити ремонт (90% та 20%, відповідно, р<0,001); оновити меблі в кабінетах та коридорах (60% та 16,7%, при р<0,001); забезпечити повністю безкоштовними ліками (50% та 33,3%, при р<0,05); покращити організацію роботи реєстратури (30% та 23,3%, при р>0,05), покращити ставлення лікаря та медичних спеціалістів з медичною освітою до пацієнта та ін. Висновки. Для покращення якості медичної допомоги та умов її надання на первинному рівні доцільно проводити моніторинг задоволеності пацієнтів в закладі охорони здоров’я чи його структурних підрозділах. Для удосконалення первинної медичної допомоги доцільно впровадити пацієнт-орієнтований підхід з безперервним навчанням медичного персоналу щодо комунікативних навичок і емпатії.
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.
hi@scite.ai
10624 S. Eastern Ave., Ste. A-614
Henderson, NV 89052, USA
Copyright © 2024 scite LLC. All rights reserved.
Made with 💙 for researchers
Part of the Research Solutions Family.