Макух Я.П. -д.с.-г.н., старший науковий співробітник, завідувач лабораторії гербології, Інститут біоенергетичних культур і цукрових буряків Національної академії аграрних наук України Ременюк С.О. -к.с.-г.н., старший науковий співробітник, провідний науковий співробітник лабораторії гербології, Інститут біоенергетичних культур і цукрових буряків Національної академії аграрних наук України Найденко В.В. -аспірант, Інститут біоенергетичних культур і цукрових буряків Національної академії аграрних наук України
Purpose. To determine the level of weed harmfulness in soybean sowings under different periods of their joint vegetation. Methods. The research was carried out in the field of Agrofirma Kyivska LLC (Kyiv region) in the years 2018–2020. The field is located in the zone of unstable soil moisture of the Right-Bank Forest-Steppe of Ukraine. Ten variants of joint vegetation of soybean with various weeds were studied – from 3 to 30 days after sprouting soybean with an interval of three days. Until a certain time, weeds were removed from crops mechanically. The control variant was a plot clear of the weeds. The species composition, number and parameters of weed biomass accumulation, as well as soybean seed yield were determined. Results. During the study period, 13 species of weeds from nine families were identified in soybean crops. In the control variant of the experiment, the crops had a total of 145 plants/m2 of weeds, which totaled 1235 g/m2 of wet biomass. With the emergence of weed seedlings from 3 to 9 days after sprouting soybean, they are able to compete with cultivated plants. Under such conditions, their number was 59–83 plants/m2, and wet biomass 435–607 g/m2. At the same time, in the case of weeds presence in sowings 12 days after soybean germination, there was a significant reduction (75.8%) in their number compared to weed control. However, due to the large number of seedlings of highly competitive species, they are able to accumulate 299 g/m2 of biomass and successfully compete with soybean plants for nutrients. Only the appearance of weed seedlings in crops 18 days after crop emergence shows us the loss of the struggle of wild species for life factors in the soybean sowings their number decreased by 91.3% and the formation of biomass to 107 g/m2. The least intensive development of weeds was noted in the variants of their emergence on the 21st−30th day, where their number against the control decreased by 92.8–98.9%. Conclusions. If weeds appear in crops from 3 to 21 days after sprouting soybean, the yield of soybean seeds is from 1.23 to 1.79 t/ha, which ensure the conditions for the inexpediency of growing such crops. The lowest losses from the joint vegetation of soybean plants with weeds are experienced by crops where the emergence of weed seedlings is observed on the 24th day or even later after the soybean sprouting. Under such conditions, at least 2.0 t/ha of soybean seeds can be obtained without additional weed protection measures.
Вивчити особливості забур'янення посівів міскантусу гігантського та оцінити рівень його продуктивності за різної тривалості спільної вегетації з бур'янами. Методи. Польові, лабораторні. Результати. Досліджено гостроту конкурентних відносин у посівах міскантусу гігантського у перший рік вегетації. Рослини міскантусу формують розгалужену кореневу систему, тому прекрасно почувають себе на деградованих, піщаних та супіщаних ґрунтах. Однак у перший рік міскантус росте повільно і потребує інтенсивного захисту від бур'янів. Встановлено, що за період з 10.06 по 10.07 максимальний приріст біомаси на одиницю площі формували рослини таких видів, як лобода біла (151,0 г/м 2) та гірчиця польова (126,0 г/м 2), а от варіабельність приросту маси бур'янів загалом по строку обліку становить 107,4 %, що відповідає дуже великій варіації ознаки. У період з 10.07 по 10.08 максимальна інтенсивність приросту спостерігалася в таких видів, як просо півняче-347,0 г/м 2 , щириця звичайна-257,0, мишій сизий-199,0, лобода біла-172,0, гірчак почечуйний-172,0 г/м 2. Збільшення тривалості періоду спільної вегетації посівів культури з бур'янами до 10.06, у роки проведення досліджень сприяло формуванню маси бур'янів в середньому до 331 г/м 2 і надалі середній рівень урожайності міскантусу гігантського становив 288,9 г/м 2 , або був нижчим за показники на ділянках контролю, де рослини культури вегетували без впливу бур'янів на 29 %. Між накопиченням вегетативної маси бур'янів та тривалістю їх спільної вегетації з міскантусом спостерігається дуже сильний кореляційний зв'язок-r = 0,94. Закономірним з погляду зміни рівня продуктивності рослин є і зміна накопичення вегетативної маси міскантусом гігантським залежно від тривалості спільної вегетації з бур'янами. За таких умов рівняння має сильний обернений кореляційний зв'язок-r =-0,86. Висновки. За оптимальних умови вирощування посіви міскантусу першого року можуть сформувати 1,82 т/га сухої біомаси, що відповідає збору твердого біопалива на рівні 2,00 т/га та виходу енергії 33,9 ГДж/га. За присутності впродовж 60 діб бур'янів у посівах міскантусу вихід твердого біопалива суттєво знижується-до 1,43 т/га, що відповідає збору 24,3 ГДж/га енергії. Ключові слова: міскантус, бур'яни, урожайність, вміст сухої речовини в рослинах, вихід біопалива.
Goal. Study of peculiarities of growing pine stands and prospects of their use in agroforestry of Zhytomyr Polissia on the example of agricultural lands of Malyn Vocational College. Methods. Field, laboratory, analytical, statistical. Results. On sod-podzolic sandy soils of Zhytomyr Polissia pine seedlings after three years of cultivation were 55.7 ± 3.43 cm in height. The maximum increase in height was observed during the third year of cultivation of the plantation, when at the beginning of the growing season with herbicide Targon Plus the impact of cereal vegetation reduced to a minimum, resulting in improved seedling growth conditions. The high preservation of pine plants and their intensive growth allow us to make optimistic forecasts about the feasibility of growing them as a forest component of agricultural landscapes, especially given the presence of biotically stable 15-year-old pine plantations created by similar agricultural techniques. They were laid at an initial density of 7.1 thousand seedlings per 1 ha, and later thinned to 2982 and 1691 plants/ha, respectively. With almost the same productivity indicators, higher tree height (by 17.0%) and larger average diameter (by 23.8%) allow thinner plantations to have a more positive impact on adjacent agricultural lands, grow more intensively and have higher productivity in the future. This indicates the expediency of pine plantations in the region of research as a forestry component of agrolandscapes a density at the age of 15 years of about 1700 trees per 1 ha.
Анотація. Забур'янення посівів біоенергетичних культур навіть у межах однієї ґрунтово-кліматичної зони має свою специфіку. Ці особливості передусім пов'язані з умовами, що складаються в посівах різних культур, початком і тривалістю їх вегетації, специфічними алелопатичними відносинами, вимогами до обробітку ґрунту та особливостями догляду за рослинами. Мета досліджень. Визначити фотосинтетичний потенціал бур'янів у посівах проса прутоподібного залежно від його густоти. Завдання досліджень: встановити фотосинтетичні параметри бур'янів упосівах проса прутоподібного залежно від його густоти Методи досліджень. Використані загальноприйняті та спеціальні методи: польовий-вивчення умов вирощування та агрозаходів на показники продуктивності проса прутоподібного; лабораторний-визначення кількісних та якісних ознак; статистичний-встановлення математичних моделей та статистичних залежностей між досліджуваними факторами та процесами. Результати. Встановлено, що за густоти посівів проса прутоподібного 100 шт./м 2 фотосинтетичний потенціал рослин зріс до-1,00, а от сумарний фотосинтетичних потенціал бур'янів за такої густоти становив 3,1 млн. м 2 діб/га. У подальшому, за збільшення густоти культурних рослин до 150 шт./м 2 їх фотосинтетичний потенціал зріс до рівня 1,46 а в бур'янів знизився до 2,5 млн. м 2 діб/га. За максимальної, в досліді, густоти рослин проса прутоподібного 200 шт./м 2 їх фотосинтетичний потенціал був максимальним-1,88, а от сумарний фотосинтетичних потенціал бур'янів за такої густоти складав 2,1 млн. м 2 діб/га, у певній мірі відповідаючи параметрам культурних рослин. Однак, подальше зростання густоти посівів проса прутоподібного не доцільне в силу різкого загострення конкурентної боротьби між культурними рослинами Ключові слова: бур'яни, просо прутоподібне, фотосинтетичний потенціал
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.
hi@scite.ai
10624 S. Eastern Ave., Ste. A-614
Henderson, NV 89052, USA
Copyright © 2024 scite LLC. All rights reserved.
Made with 💙 for researchers
Part of the Research Solutions Family.