This article uses participatory photography to explore contradictory processes of inclusion and exclusion in contemporary Sweden. Our aim is to analyse the social relations that shape the kinds of places recently arrived migrant women experience as 'safe', as well as their everyday experiences of inclusion and exclusion. The use of photography -wherein the women choose how, when and where to shoot photoshelps us highlight what otherwise would not be immediately evident with regard to the experience of such places. We argue that there are inclusive places in segregated spaces, and that issues of ethnic inclusion and exclusion are linked to ethnic hegemony and other relationships of power. Drawing on theories of relational space in general, and transgressive space in particular, we demonstrate that our informants' daily existence is simultaneously integrated and segregated, included and excluded, and that emancipatory processes that are already under way must be allowed to proceed if the social landscape of integration is to be an open and equal one.
The overall aim of this article is to explore the ways in which refugee reception and integration work is storied in the local newspapers of two rural municipalities in northern Sweden. Our results show that the strong emphasis on integration through employment present in national policy regimes is not readily visible in local media portrayals of integration. Instead, integration work is framed as a matter of commitment of individual refugees, volunteers and government administrative staff and, thus, as work with a high level of social support. We argue that the frame of commitment itself needs to be viewed in relation to the growing public support for limiting the resources available for this kind of work, as well as for the limitations for refugees to enter Sweden in the first place.
I Sociologisk Forskning har undervisning och lärande tidigare diskuterats på flera sätt. Ämnet har bland annat behandlats i forskningsartiklar som undersökt skolbarns välbefinnande och utbildningsresultat (Aytar & Mella 2012), hinder för tillgång till högre utbildning (Ismail 2011), professionsutmaningar inom gymnasieutbildningen (Bruno 2012) och strukturella bestämningsfaktorer för akademiska karriärer (Behtoui 2017). Den sociologiska forskningspraktikens nära koppling till ämnets pedagogiska praktik har också medfört att personliga undervisningserfarenheter behandlats i olika texter (se specialnumret ”Sociologi i tiden”: Hansen, Johansson, Kollind m.fl. 1997). Tidskriftens redaktion skulle framöver gärna se fler artiklar som behandlar frågor om undervisning och lärande inom sociologiämnet. Vi välkomnar därför sociologikollegor att inkomma med förslag till sådana artiklar eller färdiga manus. Det skulle kunna vara texter om hur vår praktik som sociologer påverkar vårt sätt att undervisa, hur sociologisk forskning omsätts i undervisning, hur olika pedagogiska metoder och material kan användas i sociologiundervisningen eller hur samhälleliga processer och strukturer påverkar vad som händer i klassrummet. Vi tror att sådana reflektioner med fördel skulle kunna ta sin utgångspunkt i utbildningssociologi och den svenska sociologins reflekterande tradition. Som ett första steg mot att ge utrymme åt denna typ av artiklar publicerar vi i detta nummer ett samtal om hur undervisningen i sociologi har påverkats av övergången till digital undervisning under covid-19-pandemin. Vi bad fyra sociologikollegor, verksamma vid olika svenska lärosäten, att svara på några frågor utifrån sina erfarenheter som lärare, utbildningssamordnare och forskare. De medverkande är Martin Berg, professor i medieteknik och docent i sociologi vid Malmö universitet, som forskar om digital sociologi med särskilt fokus på kritiska studier av algoritmer och automatiseringsprocesser; Ida Lidegran, docent i utbildningssociologi vid Uppsala universitet, som ingår i Forskningsgruppen för utbildnings- och kultursociologi (SEC) och forskar om elitutbildningar och familjers utbildningsstrategier, migranters möte med det svenska utbildningssystemet samt utbildning och covid-19; Ulrika Schmauch, lektor i sociologi vid Umeå universitet, vars forskning handlar om social ojämlikhet i allmänhet och om ras, plats och kön i synnerhet; samt Glenn Sjöstrand, prefekt för Institutionen för samhällsstudier vid Linnéuniversitetet i Växjö, vars forskning i huvudsak är inriktad mot professionsstudier och särskilt ingenjörers professionella utveckling, men som även forskar om digital transformation, miljö och välfärdsfrågor.
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.
hi@scite.ai
10624 S. Eastern Ave., Ste. A-614
Henderson, NV 89052, USA
Copyright © 2024 scite LLC. All rights reserved.
Made with 💙 for researchers
Part of the Research Solutions Family.