Raktažodžiai: nėštumo laukimo laikas, reprodukcinė sveikata, rūkymas. Santrauka. Nėštumo laukimo laikas yra svarbus žmogaus reprodukcinės sveikatos rodiklis, kuris iki šiol Lietuvoje nebuvo tirtas. Duomenys apie nėštumo laukimo laiką buvo surinkti iš 111 moterų, kurios gimdė Klaipėdos ligoninės Akušerijos departamente, ligos istorijų. Septynios moterys, kurios pastojo po nevaisingumo gydymo, nebuvo įtrauktos į analizę, o likusių 104 moterų duomenys buvo analizuoti. Mes vertinome nėštumo laukimo laiko priklausomumą nuo poros amžiaus, kontraceptinių priemonių vartojimo, abiejų partnerių rūkymo, kai kuriuos akušerinės istorijos aspektus. Vidutinis nėštumo laukimo laikas tirtoje kohortoje buvo 5,21±7,03 mėnesio. Jeigu rūkė abu partneriai, nėštumo laukimo laikas buvo reikšmingai ilgesnis nei nerūkančių porų (7,68±9,41 ir 4,30±5,73; p<0,05). Rūkant abiem partneriams, rizika, kad nėštumo laukimo laikas bus ilgesnis nei 6 mėn., buvo didesnė nei nerūkančių porų (ŠS 3,32; 95 proc. PI 1,(7)(8)(9)(10)30; p=0,03), bet tik tėvo ar bent vieno partnerio rūkymas rizikos pastoti per ilgesnį laikotarpį reikšmingai nedidino. Kiti galimi veiksniai: amžius, gyvenimo vieta (kaimas ar miestas), anksčiau vartotos kontraceptinės priemonės, mėnesinių ciklo reguliarumas, lytinių santykių dažnis reikšmingai nėštumo laukimo laiko nekeitė. Remiantis šiais bandomojo tyrimo duomenimis, galima planuoti ir vykdyti didesnės imties nėštumo laukimo laiko Lietuvoje tyrimus.Adresas susirašinėti: B. Žilaitienė, KMU Endokrinologijos institutas, Summary. Waiting time to pregnancy is an important characteristic of human reproductive health, which has not been investigated in Lithuania until now. Data on waiting time to pregnancy have been collected from medical records of 111 women admitted to the Department of Obstetrics, Klaipėda Hospital. Seven women in whom pregnancy was the result of infertility treatment were excluded from the analysis, and the rest 104 cases Žilaitienė, Marius Diržauskas, Romualdas Tomas Preikša, Valentinas Matulevičius Birutė
BackgroundSingle nucleotide polymorphism of the follicle-stimulating hormone (FSH) receptor (FSHR) is an important marker of ovarian function. However, its role in female fecundity remains debatable. The aim of the study to assess the relationship of FSHR polymorphism of Serine/Serine, Asparagine/Asparagine and Asparagine/Serine variants directly against the time-to-pregnancy (TTP) in women.MethodsData were collected from 291 consecutive selected post-partum Caucasians using this criterion: ethnicity, age between 21 and 34-year-old new mothers and, 0–3 days after delivery of newborns in the Klaipeda University Hospital, Lithuania. Questionnaires on factors associated with conception were given to patients, and blood samples were collected for genomic DNA extractions as well as for analysis of follicle-stimulating hormone receptor gene polymorphism. Odds ratios (OR) and 95% confidence intervals (CI) for time-to-pregnancy were estimated by multivariate logistic regression. Women with unplanned pregnancies and those who received assisted reproductive technologies were not included in the study.ResultsAfter adjustment for other possible factors, increased risk for time-to-pregnancy of 12 or more months was associated with: Serine/Serine polymorphism variant (OR = 1.38, 95% CI 1.56–2.71, p = 0.007), age of 30 or more years (OR = 1.95, 95% CI 1.25–2.71, p = 0.015), gynaecological diseases in the past (OR = 2.21, 95% CI 1.12–5.74, p = 0.027), prior contraception use (OR = 1.87, 95% CI 1.14–3.64, p = 0.016), and fertility problems in the past (OR = 1.57, 95% CI 1.16–4.76, p = 0.019).ConclusionThe results suggest a possible relationship of FSH receptor gene Serine/Serine variant for the lower possibility of conception during the first 12 months of planned conception.
BackgroundCervical pregnancy is a rare pathology with unclear etiology. This condition can be life-threatening and in certain situations be treated with total abdominal hysterectomy, although due to improving diagnostics, approach to cervical pregnancy's management has been changing towards fertility preserving treatment. Case report 38 years old patient with vaginal bleeding and lower abdomen pain was admitted to Klaipėda Seamen's hospital. After thorough evaluation, clinical diagnosis of cervical pregnancy was confirmed. Different approaches were considered and total abdominal hysterectomy was determined as most suitable method. Surgery was successful and post-operative period was uneventful. Discussion Ultrasonography is the main diagnostic tool used to observe cervical ectopic pregnancy. Speculum and bimanual examination usually show prominent findings, assisting cervical pregnancy's diagnose. Prior to improved diagnostic tools, total abdominal hysterectomy was the main approach treating cervical pregnancy. Now conservative management using methotrexate is considered as the first-line treatment and frequency of other fertility preserving procedures as suction curettage and tamponade or uterine artery embolization are increasing. Conclusion Data is limited because of cervical pregnancy's rarity and every case of this condition has to be assessed separately. Desire to preserve fertility and patient's condition must be taken to account before making decision on how cervical pregnancy will be managed. Key words: cervical pregnancy, ultrasonography, total hysterectomy 199 Cervical ectopic pregnancy: a case report and review of the literature Įvadas Nėštumas gimdos kaklelyje yra reta patologija, kurios tiksli etiologija nežinoma. Ši būklė gali būti gyvybiškai pavojinga ir gydoma totalia laparotomine histerektomija, tačiau tobulėjanti diagnostika leidžia ektopinį nėštumą gimdos kaklelyje gydyti išsaugant vaisingumą. Klinikinis atvejis 38 metų pacientė buvo paguldyta į Klaipėdos Jūrininkų ligoninę dėl kraujavimo iš makšties ir skausmo apatinėje pilvo dalyje. Nuodugniai ištyrus pacientę, buvo diagnozuotas nėštumas gimdos kaklelyje. Apsvarsčius skirtingas gydymo taktikas, totali laparotominė histerektomija buvo pasirinka kaip tinkamiausias gydymo būdas. Operacija buvo sėkminga, pooperacinis laikotarpis sklandus. Diskusija Ultragarso tyrimas yra pagrindinis nėštumo gimdos kaklelyje diagnostikos metodas. Skėtikliais ir bimanualinio tyrimo metu dažniausiai randami svarbūs pakitimai, kurie padeda pagrįsti diagnozę. Totali laparotominė histerektomija buvo pagrindinis gydymo metodas, tačiau tobulėjant diagnostikos metodams metotreksatas tapo pirmos eilės pasirinkimu kaklelinio nėštumo atveju. Kiti konservatyvūs gydymo metodai, pavyzdžiui, gimdos ir gimdos kaklelio abrazija, lydima tamponavimo Foley kateteriu, ar gimdos arterijos embolizacija, tampa vis populiaresni. Išvados Duomenys apie kaklelinį nėštumą yra riboti dėl šios patologijos retumo ir kiekvienas atvejis turi būti vertinamas individualiai. Noras išsaugoti vaising...
Įvadas Nėštumas gimdos kaklelyje yra reta patologija, kurios tiksli etiologija nežinoma. Ši būklė gali būti gyvybiškai pavojinga ir gydoma totalia laparotomine histerektomija, tačiau tobulėjanti diagnostika leidžia ektopinį nėštumą gimdos kaklelyje gydyti išsaugant vaisingumą. Klinikinis atvejis 38 metų pacientė buvo paguldyta į Klaipėdos Jūrininkų ligoninę dėl kraujavimo iš makšties ir skausmo apatinėje pilvo dalyje. Nuodugniai ištyrus pacientę, buvo diagnozuotas nėštumas gimdos kaklelyje. Apsvarsčius skirtingas gydymo taktikas, totali laparotominė histerektomija buvo pasirinka kaip tinkamiausias gydymo būdas. Operacija buvo sėkminga, pooperacinis laikotarpis sklandus. Diskusija Ultragarso tyrimas yra pagrindinis nėštumo gimdos kaklelyje diagnostikos metodas. Skėtikliais ir bimanualinio tyrimo metu dažniausiai randami svarbūs pakitimai, kurie padeda pagrįsti diagnozę. Totali laparotominė histerektomija buvo pagrindinis gydymo metodas, tačiau tobulėjant diagnostikos metodams metotreksatas tapo pirmos eilės pasirinkimu kaklelinio nėštumo atveju. Kiti konservatyvūs gydymo metodai, pavyzdžiui, gimdos ir gimdos kaklelio abrazija, lydima tamponavimo Foley kateteriu, ar gimdos arterijos embolizacija, tampa vis populiaresni. Išvados Duomenys apie kaklelinį nėštumą yra riboti dėl šios patologijos retumo ir kiekvienas atvejis turi būti vertinamas individualiai. Noras išsaugoti vaisingumą ir pacientės būklė yra pagrindiniai rodikliai, į kuriuos būtina atsižvelgti nusprendžiant, kokią gydymo taktiką pasirinkti esant nėštumui gimdos kaklelyje.
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.
hi@scite.ai
10624 S. Eastern Ave., Ste. A-614
Henderson, NV 89052, USA
Copyright © 2024 scite LLC. All rights reserved.
Made with 💙 for researchers
Part of the Research Solutions Family.