Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (85) 266 76 25El. paštas: lilija.duobliene@fsf.vu.ltStraipsnyje analizuojama nacionalinės švietimo politikos problemos globalizacijos sąlygomis. Remiantis tyrėjų (Torresu, Apple’u, House’u, Lingardu, McLarenu, Yeates) įžvalgomis bandoma atsakyti į klausimą, kiek ir kokių galių turi valstybės priešintis globalizacijos procesui, ar įmanoma nacionalinės ir supranacionalinės švietimo politikos dermė ir kokios galimos globalizacijos pasėkmės nacionaliniam švietimui. Šiame kontekste analizuojama, kokia yra Lietuvos švietimo politikos simptomatika. Daromos išvados, kad Lietuvos švietimo politikos keliai gana painūs. Aiškesni orientyrai, atsiradę pastaruoju metu, taip pat kelia abejonių, nes brėžia švietimo liberalizavimo, o kita vertus, didesnės valstybinės kontrolės kryptį ir deklaruoja radikalius, artimus neomarksistiniams teiginius.
Straipsnyje plėtojama Michelio Foucault idėja apie visuomenės kontrolę ir drausminimą, objektu pasirenkant vieną socialinio gyvenimo sritį – švietimą. Remiantis esminėmis Foucault teorijos sąvokomis: drausminimas, kontrolė, diskurso konstravimas ir galių atpažinimas, praktikų režimas ir valdysena, straipsnyje siekiama atskleisti švietime ir ypač mokyklose vis giliau įsivyraujančias ritualines praktikas, eliminuojančias mokyklų bendruomenių sąmoningumą, kritiškumą, refleksiją. Bandoma pagrįsti, kad instrukcijomis suvaržytos mokyklos ir viena kryptimi mąstančio mokinio ugdymo prielaidos slypi pačioje švietimo sistemoje, orientuotoje į kontrolę ir socialinę reprodukciją. Remiantis postmoderniajai ugdymo filosofijai bei kritinei pedagogikai atstovaujančiais švietimo teoretikais – R. Edwardsu, R. Usheriu,M. Apple’u, P. McLarenu, H. Giroux, T.S. Popkewitzu ir kitais, plėtojusiais Foucault idėjas, kritikuojami mokyklos liberalizavimas, marketizavimas ir asmens autonomijos simuliacija per mokyklos ir asmens savivaldos praktikas. Kritikuojamas ir konservatyviosios politikos bandymas išsaugoti tradicines vertybes, kurios padėtų švietimo sistemoje ir visuomenėje užtikrinti status quo.Pagrindiniai žodžiai: panoptikumas, švietimas, mokinių kontrolė, drausminimas, diskursas, galia, autonomija.The Development of Foucault’s Ideas in Education: Unmasking of Disciplining SchoolLilija Duoblienė SummaryThe article deals with the idea of education, which is understood as a system used for social control and social reproduction. This notion is based on the philosophy of M. Foucault and his explanation of Bentham’s Panopticon. The main concepts of Foucault’s theory – punishment, control, power, governmentality, construction of knowledge, and discourse – are used to define the education instruments for disciplining students. Foucault’s idea of a social system helps to perceive education policies and reforms as the practices that lead students and teachers to a one-way thinking and unreflected ritual behavior. This disciplining contradicts to the declarations of education policy-makers who emphasize the importance of developing a new democratic and self-governing school as well as promoting personal autonomy. The instruments of control are investigated from the educational philosophy perspective, mostly in the tradition of critical pedagogy. Edwards, Usher, Apple, McLaren, Giroux, Burbules, Torres, Popkewitz, etc. – the authors who rethink the problems of education in the framework of Foucault’s philosophy – are also presented in this article. Their works are used as a basis for criticizing the idea of liberalization and marketization of schools. The article criticizes both the autonomy simulation process and the protection of the traditional moral values used by conservative forces to ensure the status quo at school.Keywords: panoptikon, education, student control, disciplining, discourse, power, autonomy.
The policy and philosophy of school curriculum formation in this article is interpreted from phenomenological and critical pedagogy perspectives. The main features of the phenomenology, set against the instructional method for an individual’s development, and his/her relationship with the surroundings, are herein explicated. The distinction between these two methodological standpoints towards sustainable development results is presented using the Lithuanian case. The research hypotheses tested are: the Lithuanian common curriculum is not convenient for teaching dialogue and critical thinking and furthermore cannot help foster students’ abilities to understand unique world phenomena. Content analysis results of the national curriculum presented in this article help prove the tested hypotheses. Improving the curriculum appears to be merely an imitation of change and one that produces new instructions for setting limitations upon teachers’ creativity.
online MEDIJV RASTINGUMO UGDYMAS: GLOBALIOSIOS TENDENCIJOS IR LIETUVISKOJO KELIO PAIESKOS Lilija DuoblienéVilniaus universitetas. Edukologijos katedra. Unlversiteto g. 9/1. LT-01513 Vilnius. Lietuva Straipsnyje analizuojama informacini^ technologijij jtaka ugdymui. Pateikiami skirtingi poíiüriai} informacinio raJtingumo, literatüroje kartais tapatinamo su medijij raitingumu. ugdym^. Analizuojami argumentai, leidziantys suprasti teigiam^ medij(| poveikj ugdymui, taip pat ir prieSingi argumentai, atskleidiiantys ideologinius medijij tikslus, nukreiptus } moralinç prievart^, slepiam^ po medij^ ftinkcionavimo struktüromis. Ginama tezé, kad medijij raátingumo ugdymas yra neiävengiamas áiuolaikinéje mokykloje ir i § esmés jk eiciantis. Aptariamos kelios esminés mediji} raätingumo ugdymo paradigmos. Vienos iá j^ moko. kaip jvaldyti technologijas bei skatinti kürybiSkum^, kitos -atpazinti ideologijas ir buti pilieti$kai bei politiSkai angazuotiems. Straipsnyje. pateikus plat^ medij^ raitingumo ugdymo kontekst^, t. y. apzvelgus ugdymo kait4. vücio kultür^, medijij raätingumo didaktik^, ugdymo proceso dalyvi^ santykius, analizuojamas medijij raátingumas Lietuvoje. Keliami klausimai, ar Lietuvos mokykla pasirengusi darbo su informacija kaitai. ar turi aiäki^ medijij raátingumo ugdymo filosofij^. Atsakymij ieSkoma analizuojant bendrojo lavinimo informacinio raitingumo programas bei mokyklose vykdomus medijij raStingumo projektus.Reikiminiai zodziai: informacinis raátingumas, medijos. mokykla, ugdymas.
Profesorė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: lilija.duobliene@fsf.vu.ltStraipsnyje analizuojama nacionalinė kultūra Europos kontekste ir tam tikri jos segmentai, kurie daro įtaką mokyklai per elgesio ritualus, standartizuotus reikalavimus, specifinį mokytojo žodyną. Mokyklos kultūra šiame straipsnyje suprantama platesniu mastu, t. y. kaip kultūra, nulemiama dabarties laiko ir erdvės (skirtingų teritorijų – Europos, šalies, vietos). Remiantis empiriniu tyrimu analizuojama, kaip pasikeitęs laiko ir erdvės santykis, nuo jo priklausantys mokytojo / mokinio santykiai ir mokytojų vartojamas žodynas gali tapti represuosančia aplinka, užuot būtų kūrybą skatinančia aplinka. Parodoma, kaip mokytojo, kūrėjo, vaidmuo transformuojasi į vartotojo vaidmenį, o mokinio, kaip vartotojo, vaidmuo panašėja į kūrėjo. Įvardijami galimi mokyklos kultūros pavojai, atskleidžamos kultūros ir švietimo politikos priemonės, kurios labiausiai stabdo mokyklos ir asmenybės autentišką ir kūrybišką gyvenimą.
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.
hi@scite.ai
10624 S. Eastern Ave., Ste. A-614
Henderson, NV 89052, USA
Copyright © 2024 scite LLC. All rights reserved.
Made with 💙 for researchers
Part of the Research Solutions Family.