The aims of the present investigation were (i) to determine psychological relapses of COVID-19 booster vaccine; (ii) to identify the determining factors affecting willingness to receive COVID-19 vaccine; and (iii) to study the relationship among emotional characteristics (anxiety, stress, depression, optimism), social media information, and the mandatory political choices (i.e., green-pass) in Croatian people. A cross-sectional online survey was conducted for 1003 participants (median age: 40 years) from Croatia during December 2021. Results showed a significant association between vaccinated and unvaccinated participants in all sociodemographic variables, except for gender (p = 0.905). For psychological variables, significant differences were found only for levels of optimism (p < 0.001). People with a postgraduate degree (OR: 2.25, [1.14–4.46], p = 0.020) and PhD (OR: 1.97, [95% CI: 1.01–3.52], p = 0.021) had higher odds of being vaccinated than participants with high school diplomas. Additionally, participants seeking information on TV and radio (OR: 2.35, [1.71–3.23], p < 0.001) or from general practitioner (OR: 2.53, [1.78–3.61], p < 0.001) had higher odds of being vaccinated. Conversely, participants seeking information on social networks (OR: 0.36, [0.27–0.49], p < 0.001), general internet/blogs forums (OR: 0.34, [0.22–0.52], p < 0.001), and from friends or acquaintances (OR: 0.66, [0.48–0.91], p = 0.011) had lower odds of being vaccinated. Additionally, results showed that information policies have failed to fully convince the population to vaccinate and that depression (p = 0.491), anxiety (p = 0.220), and stress (p = 0.521) were not determining factors leading to the decision to receive COVID-19 vaccine. Most of the vaccinated participants perceived the green-pass as potentially useful. In contrast, most unvaccinated participants believed that the green-pass is a form of discrimination and not useful (88%). Further and broader research into possible reasons for continuing or undertaking vaccination is needed. It is recommended to introduce a measure of conformism that represents a change of attitude, belief, or behavior in a narrower sense.
Društvena odgovornost strateški je segment poslovanja svake organizacije. Poznato je da primjena koncepta odgovornoga ponašanja nerijetko rezultira podizanjem konkurentnosti organizacije te izgradnjom pozitivne i održive reputacije na tržištu. Iznimka nisu ni trgovački lanci u Hrvatskoj, koji društveno odgovorno ponašanje, to jest poslovanje, nastoje integrirati u sve razine korporativnoga života. Stoga je u središtu ovoga rada pregled i analiza društveno odgovornih projekata trgovačkih lanaca Lidl i Kaufland, ostvarenih u suradnji s Caritasom Zagrebačke nadbiskupije. Za potrebe rada provedeni su dubinski intervjui s ključnim akterima spomenutih organizacija te je istraženo koliko je takvih projekata provedeno, što se njima željelo postići, kakav je njihov učinak, kako takvi projekti utječu na ozračje u organizaciji i njezinu korporativnu kulturu, odnosno zašto su se navedeni trgovački lanci odlučili za suradnju upravo s crkvenom, karitativnom institucijom. Uz to, provedeno je i istraživanje javnoga mišljenja među mladom populacijom o tome koliko društveno odgovorni projekti trgovačkih lanaca utječu na svijest potrošača da svoj novac potroše upravo u trgovačkim lancima s posebnim senzibilitetom za društveno odgovorne projekte. Ključni rezultati istraživanja pokazali su da je većina ispitanika upoznata s konceptom društveno odgovornoga poslovanja te ga pozitivno percipira, kao i to da su mladi potrošači svoj novac skloniji trošiti upravo u trgovačkim lancima koji društveno odgovorno djeluju. Isto tako, ispitanici istraživanja smatraju da mediji ne pridaju dovoljnu pozornost takvim društveno odgovornim projektima, dok su, s druge strane, iskazali određenu zadršku prema motivima i pobudama trgovačkih lanaca da primjenjuju takav poslovni koncept.
Osobni brendovi sportaša grade se na istim principima kao i drugi brendovi – kombinacijom jedinstvenih i prepoznatljivih setova asocijacija i kvaliteta pomoću kojih se stvara određen brend imidž. Emocionalna povezanost s publikom osobito se učinkovito gradi kroz komunikaciju na društvenim mrežama koje su neodvojiv i jedan od ključnih mehanizama u izgradnji snažna osobnoga brenda. Prema Modelu imidža sportaševa brenda (MABI) izdvajaju se tri najznačajnije dimenzije imidža: sportska izvedba, atraktivan izgled i utrživ način života. Rad se usredotočuje upravo na navedene dimenzije koje su obrađene metodom analize sadržaja pri čemu su obuhvaćene tri kategorije sportaša: najplaćeniji sportaši i sportašice na globalnoj razini te najplaćeniji hrvatski sportaši. Cilj je rada utvrditi zajedničke elemente, karakteristike i obrasce u digitalnoj komunikaciji brendova sportaša na društvenoj mreži Instagram te ustanoviti razlike u dominantno zastupljenoj dimenziji imidža kod različitih skupina sportaša. Kao vrsta sadržaja najzastupljenijom se pokazala fotografija, a kao izvor vlastiti sadržaj sportaša. U ukupnome su uzorku ravnomjerno raspoređeni sportska izvedba i utrživ način života kao najistaknutije dimenzije brend imidža, a pojedinačno su najzastupljenije sportske teme na koje otpada četvrtina sadržaja. U približno jednakome postotku zastupljene su i objave iz privatnoga i obiteljskoga života. Obiteljski život i promoviranje timskoga duha najizraženije je kod hrvatskih sportaša, a sportašice su značajno snažnije usmjerene na privlačan izgled kao dimenziju brend imidža. Čak petina objava kod sportašica oglašivački je sadržaj, po čemu su značajno iznad analiziranih sportaša. Ključne riječi: sportski brend, osobni brand, brend imidž, društvene mreže, digitalna komunikacija, vrhunski sportaši
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.
hi@scite.ai
10624 S. Eastern Ave., Ste. A-614
Henderson, NV 89052, USA
Copyright © 2024 scite LLC. All rights reserved.
Made with 💙 for researchers
Part of the Research Solutions Family.