Одеський державний екологічний університетАнтропогенні зміни, що відбулись в середині ХХ сторіччя в екосистемі Шаболатського лиману, привели до змін чисельності, просторового розподілу і особливостей живлення найбільш масових представників іхтіофауни.Зміни якісних і кількісних характеристик основних складових кормової бази Шаболатського лиману відбилися на особливостях живлення найбільш масових представників іхтіокомплексу, в тому числі бентофагів -бичків кругляка Neogobius melanostomus і трав'яника Zosterisessor ophiocephalus. Бичкові утворюють в лимані досить чисельну промислову популяцію та є важливою ланкою в харчових ланцюгах водойми.Проведено дослідження особливостей живлення найбільш масових видів бичків Шаболатського лиману -кругляка Neogobius melanostomus і трав'яника Zosterisessor ophiocephalus. Показано, що зміни стану кормової бази лиману в умовах антропогенної трансформації його екосистеми відбилися на складі раціонів бичків, який зазнав суттєвих змін в порівнянні з попереднім періодом.В раціонах кругляка переважала риба, амфіподи і креветка, а в трав'яника складала риба і креветка. В харчуванні бичків зменшилась доля молюсків, але зросло значення ракоподібних і риби. Встановлено, що самці і самки протягом усього року мали подібний спектр живлення.Бичкові вступають в харчову конкуренцію з іншими представниками іхтіоценозу, істотно впливають на стан кормової бази і продукційні можливості лиману.Зміни характеру харчування бичків кругляка і трав'яника -найбільш масових представників іхтіокомплексу Шаболатського лиману пов'язані зі змінами якісного складу і продуктивних показників кормової бази водойми які відбулися під впливом низки антропогенних чинників наприкінці минулого століття.За складом раціону бички Шаболатського лиману відрізнялися також від риб з інших акваторій Азово-Чорноморського басейну.Ключові слова: Шаболатський лиман, бички: кругляк, трав'яник, склад раціонів, кормова база, антропогенна трансформація.Вступ. Шаболатський (Будакський) лиман -один з найбільш продуктивних лимані Дунайсько-Дністровського міжріччя. Сполучення з опрісненим Дністровським лиманом і морем забезпечують унікальність гідролого-гідрохімічного режиму водойми, акваторія якої поділяється на три частині, опріснену (4,5-10,5‰), мезогалінну (11,0-16,8‰) і морську (13,5,0-19,5%), і різноманіття іхтіофауни яка в окремі