Bod péter áKos-pócsiK orsolya-Neszmélyi györgy iVáN az euró és a szlovák gazdaság Szlovákia a rendszerváltási folyamat második felében dinamikus gazdasági pályát futott be, és sikeresen teljesítette európai integrálódásának intézményi feladatait. A társadalom, valamint a politikai és a gazdasági döntéshozói kör számára viszonyítási keretnek számító visegrádi országcsoportból elsőként -eddig egyedüliként -lépett be az euróövezetbe. A közös európai valuta korai szlovák bevezetése a monetáris önállóságot megtartó másik három visegrádi országgal szemben jelentős különbség, s ez egyúttal lehetőséget kínál a 2008 utáni folyamatok összehasonlító elemzésére. A szlovákiai euróbevezetés közgazdasági és gazdaságpolitikai vonatkozásainak elemzéséből levonható az a következtetés, hogy több kormányzati ciklust átfogó politikai konszenzus szükséges a valutacsere sikeréhez és az abból következő pénzügyi viszonyoknak való megfeleléshez. A közös valutára való áttéréshez fűződő gazdasági előnyök jelentős része már a felkészülési szakaszban jelentkezik. A belépés adminisztratív folyamata során véletlenek is szerephez jutnak abban, hogy milyen körülmények között történik meg a pénzcsere, és fennmarad-e az euróövezetbe bejutó országban a sikeres alkalmazkodáshoz szükséges reformok társadalmi támogatottsága. A szlovák tapasztalatokból számos következtetés és tanulság vonható le a kívül maradók (így Magyarország) számára. * Journal of Economic Literature (JEL) kód: E63, E65, F15, F45, P26, R5. a hozzávetőlegesen azonos fejlettségű, hasonló gazdasági szerkezetű és közös külső hatásoknak kitett egykori tervgazdaságok jelentősen eltérő fejlődési pályát futottak be, és gazdaságpolitikai kurzusaik is eltértek a három évtizedes * Köszönjük a két anonim lektor megjegyzéseit és a téma további bővítésére tett javaslatait. a terjedelmi korlátokra és a tanulmány tartalmi kereteire tekintettel a számos javasolt kiegészítendőnek csupán egy részét tudtuk figyelembe venni.
The authors would like to express their appreciation and gratitude to the two anonymous reviewers for their remarks and suggestions for further broadening of the research topic. While we followed all their positive remarks and suggestions of improvement of the present study, due to the limits of extent and substantial frames of the study, we could implement only a part of their valuable suggestions for extending the study for further directions.
A tanulmány első részében a szerzők betekintést adtak a hazai, illetve az azzal összevethető szlovákiai tapasztalatokba, valamint az elemzés részeként kitértek az euró bevezetésének, illetve a nemzeti valuta megtartása előnyeinek és hátrányainak bemutatására. A második részben a gyenge nemzeti valuta előnyeit és hátrányait elemzik, valamint a magyar makrogazdasági mutatók mentén bepillantást nyújtanak abba a hazai gazdasági környezetbe, amely véleményük szerint nagyjában-egészében már alkalmas az euró átvételére, így az elemzés az átállás lehetséges időzítésével kapcsolatos megfontolásokra is kiterjed.
A két részből álló tanulmány keretében a szerzők a magyar gazdaság makrogazdasági adatai, illetve nemzetközi tapasztalatok alapján áttekintik az európai közös valuta hazai bevezetésének lehetséges előnyeit és hátrányait. Bár az euró bevezetése nincs napirenden, erre érvényes céldátum sincs kitűzve, ám a közép-és kelet-európai nem euróövezet-beli EU-tagok közül ma már többen is konkrét terveket hoztak nyilvánosságra az euró bevezetéséről a közeli jövőben. A tanulmány utal Szlovákia tapasztalataira, ahol az euró 2009. évi bevezetése azóta is tetten érhető, számottevő gazdasági előnnyel és ahhoz mérten csak viszonylag csekély hátrányokkal járt. Ma újabb érvként jelentkezik, hogy a Covid19-járvány miatti gazdasági visszaesés hatását is elsősorban a nem euróövezet-beli kisebb országok valutáinak -köztük a forint -árfolyamgyengülése követte, míg az euró viszonylag stabil maradt. Így Magyarország számára továbbra is aktuális a kérdés, hogy megéri-e a tartós kívülmaradás. A szerzők következtetése alapján Magyarországnak jóval több előnye származhat az euróövezethez való csatlakozásból, mint a kívülmaradásból.
A tanulmány főbb célja, hogy bemutassa a tőkemozgások és tőkeáramlások főbb irányait, Magyarországra koncentrálódott külföldi tőke centrum egyik legfontosabb városát, az autóipari nagyhatalom beérkezést váró Debrecent. Pénz és tőkepiacok földrajzi, tértudományi megközelítését érdemes megvizsgálni, amely a világ egyik legnagyobb szektora, s nyomon követhető regionális aspektusból. A tőke fogalmak meghatározásakor tisztázni kell az érdekeket, amelyek mentén az egyes szereplők gondolkodnak. Más lesz az érdeke a tulajdonosnak, az ügyfélnek. A tőkét, mint fogalmat két részre kell osztani, létezik egy elméleti, (gazdaságilag meglévő) tőke, és egy a rendelkezésre álló működő tőke. Az országokba befektetett tőke nagysága korlátozott, mely függ a kihelyezhető tőkétől, ország költségvetés politikájától. A tanulmányom elméleti jellegű, leíró jellegű kutatás. Tanulmányomban rámutatok arra, hogy a multinacionális vállalatok külföldi tőke befektetései hogyan mozgatják a magyar gazdaságot. Debrecen jó példát szolgál a hazai gépjárműgyártás példáján keresztül a városok fejlődésére, fejlesztésére és felemelkedésére.
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.