A tanulmány az ének-zene tantárgyi attitűd és az iskolai zenetanulás iránti motiváció összefüggéseit vizsgálja 244 hetedik osztályos tanuló bevonásával. Elemeztük, hogy milyen szerepet játszik az ének-zene tantárgyi attitűd alakulásában – a motiváció mellett – az iskolai tanuláshoz kapcsolódó általános attitűd, a tanulmányi átlag, az ének-zene osztályzat. Megvizsgáltuk, hogy milyen szerepe van a tanulók vélekedésének az ének-zene órák saját zenei fejlődésükben betöltött szerepéről, illetve annak, hogy hol helyezik el az ének-zene órákat az iskolai tantárgyak fontossági sorrendjében. Kutatásunk megerősítette azokat a korábbi eredményeket, amelyek szerint az ének-zene nem tartozik a kedvelt tantárgyak közé. Tizenkét tantárgy közül a tanulók az ének-zenét tartották a legkevésbé hasznosnak. Eredményeink igazolták, hogy a zenei elsajátítási motívumok és a közös zenei tevékenységek fontos szerepet töltenek be az ének-zene tantárgyi attitűd alakulásában. Az ének-zene oktatás módszertani megújulásában fontos szerepet kell kapjanak azok a módszerek, amelyek élményszerűen átélt közös zenei tevékenységeken alapulnak, segítik a zenei képességek, elsősorban az éneklés fejlődését, és az elsajátítási motívumok működése szempontjából az optimális kihívást jelentő zenetanulást támogatják.
Musical education hinges on students’ mastery motivation and self-concept, which are crucial for effective musical learning. Despite the acknowledgement of their individual importance, the relationship between these factors within music education remains unexplored. Hence, this study aimed to investigate the dynamics of mastery motivation (MM) and its relationship with self-concept (SC) in the context of music education. A survey was administered to 139 Hungarian grade 7 students, employing a musical MM questionnaire, a musical SC inquiry, and the collection of demographic information collection. We employed descriptive statistics (IBM SPSS 23), a Rasch analysis (WINSTEPS), and correlational and regression analyses (R programming and SmartPLS4) for data analysis. The findings demonstrated that the utilized instruments were reliable and valid in measuring students’ MM and SC in music education. This study revealed a strong positive correlation (r = 0.778) between students’ MM and SC, with moderate to strong inter-relationships among various subfactors. Furthermore, comparisons unveiled significant disparities in musical MM across school levels, with higher MM and SC observed among female students. Furthermore, gender, a musical family background, and awareness of musical lesson usefulness were predictive factors for both students’ MM and SC within music education. This study provides valuable insights for professionals and policy makers to enhance music education, nurturing students’ musical growth effectively. By understanding the relationship between MM and SC and considering predictive factors, stakeholders can develop strategies that optimize the impact of music education on students’ musical development.
Hazai és nemzetközi vizsgálatok is alátámasztották, hogy a gyermek fejlődése, motiváltsága, mindennek köszönhetően pedig az iskolai sikeressége szempontjából is nagy jelentősége van a társas környezetnek, illetve annak kiemelt jelentőségű részeként a családnak, amelyben a gyermek nevelkedik. Keveset tudunk viszont arról, hogy a családi környezet mely tényezőinek van leginkább szerepe a gyermek motivációjának és az iskolai eredményességének alakulásában. A dolgozat célja annak vizsgálata, hogy az otthoni érzelmi-fizikai családi környezet és a szülői nevelés hogyan befolyásolják az óvodás és az iskolás gyermekek elsajátítási motivációjának, illetve iskolai sikerességének alakulását. Óvodások körében három felmérést végeztünk. Kismintán (n=43) elemeztük az otthoni érzelmi-fizikai környezet és a gyermek motiváltságának szülői, illetve pedagógusok általi jellemzése közötti kapcsolatot. Nagymintás (n=400) vizsgálat keretében a gyermek motiváltságát a közepesen nehéz feladatok megoldása közben megfigyelt érzelmi reakciókkal és kitartással is értékeltük. Longitudinális (n=77) felmérés keretében pedig azt kívántuk feltárni, hogy hogyan jellemezhető a gyermek otthoni érzelmi-fizikai környezetének szerepe az óvodások elsajátítási motivációjának változásában. Iskolások körében két vizsgálatot végeztünk. 4. és 7. évfolyamosok (n=299) körében a szülői nevelés, a gyermek motivációja, iskolai teljesítménye és néhány háttérváltozó közötti összefüggéseket külön-külön elemeztük. Egy másik, 7. évfolyamosok (n=296) körében végzett felmérés során pedig a szülők iskolai végzettsége, az anyai szülői nevelés, a gyermek elsajátítási motivációja és iskolai teljesítménye közötti kapcsolatrendszert elemeztük strukturális egyenletmodellezést alkalmazva. Az otthoni érzelmi-fizikai környezet elemzéséhez a HOME-leltárt, az elsajátítási motiváció vizsgálatára az Elsajátítási Motiváció Kérdőívet alkalmaztuk. A feladatvégzés közbeni megfigyelés alatt a gyermekek számítógépen különböző nehézségű játékos feladatokat oldottak meg (FOCUS teszt). A szülői nevelés feltárására a tanulókkal a Szülői Bánásmód Kérdőívet, a szülőkkel a Gyermeknevelési Kérdőívet vettük fel. Mind az óvodások, mind az iskolások körében végzett vizsgálataink - összhangban a szakirodalommal - rávilágítanak arra, hogy a családi háttér elemzésével fontos információk nyerhetők a gyermek motiváltságát befolyásoló tényezők köréről. Eredményeink alapján megállapítható, hogy minél támogatóbb és ingergazdagabb az otthoni érzelmi-fizikai környezet, annál erősebb elsajátítási motivációval rendelkezik az óvodás gyermek. Iskolás korban pedig minél jellemzőbb a szülői szeretet-törődés, illetve minél kevésbé jellemző a szülői korlátozás-túlvédés, a gyermek annál motiváltabb és annál jobban teljesít az iskolában is.
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.
hi@scite.ai
10624 S. Eastern Ave., Ste. A-614
Henderson, NV 89052, USA
Copyright © 2024 scite LLC. All rights reserved.
Made with 💙 for researchers
Part of the Research Solutions Family.