A tanulmány az ének-zene tanórákhoz kapcsolódó tanulási motivációval foglalkozik. A kérdőíves vizsgálatban 140 hetedikes tanuló vett részt nyolc iskolai osztályból. Az ének-zene órákhoz fűződő tanulói attitűd, valamint az énekórákon folytatott különböző zenei tevékenységek állnak a vizsgálat fókuszában. A magyar iskolai gyakorlat jelentős szerepet szentel a tanórai éneklésnek, ezért az éneklés iránti tanulói attitűd kiemelt figyelmet kapott a kutatásban. Az eredmények szerint a hetedikesek ének-zene órák iránti attitűdje meglehetősen negatív. Nem kedvelik az éneklést, a kottaolvasás és a zenehallgatás iránt sem mutatnak érdeklődést. Jelentősek a fiúk és a lányok közötti különbségek, a lányok attitűdje jobb, de még így sem tekinthető pozitívnak. Számottevő különbségek vannak az iskolai osztályok között, ami a pedagógusok, osztályközösség attitűdöt formáló hatására hívja fel a figyelmet. Az ének-zene órák iránti attitűd alakulásában döntő szerepet játszik magának az éneklésnek a kedveltsége, továbbá a kottaolvasás kedvelése, a zenehallgatás kedvelése és a zenei fejlődéssel kapcsolatos tanulói hitek, meggyőződések.
A tanulmány az ének-zene tantárgyi attitűd és az iskolai zenetanulás iránti motiváció összefüggéseit vizsgálja 244 hetedik osztályos tanuló bevonásával. Elemeztük, hogy milyen szerepet játszik az ének-zene tantárgyi attitűd alakulásában – a motiváció mellett – az iskolai tanuláshoz kapcsolódó általános attitűd, a tanulmányi átlag, az ének-zene osztályzat. Megvizsgáltuk, hogy milyen szerepe van a tanulók vélekedésének az ének-zene órák saját zenei fejlődésükben betöltött szerepéről, illetve annak, hogy hol helyezik el az ének-zene órákat az iskolai tantárgyak fontossági sorrendjében. Kutatásunk megerősítette azokat a korábbi eredményeket, amelyek szerint az ének-zene nem tartozik a kedvelt tantárgyak közé. Tizenkét tantárgy közül a tanulók az ének-zenét tartották a legkevésbé hasznosnak. Eredményeink igazolták, hogy a zenei elsajátítási motívumok és a közös zenei tevékenységek fontos szerepet töltenek be az ének-zene tantárgyi attitűd alakulásában. Az ének-zene oktatás módszertani megújulásában fontos szerepet kell kapjanak azok a módszerek, amelyek élményszerűen átélt közös zenei tevékenységeken alapulnak, segítik a zenei képességek, elsősorban az éneklés fejlődését, és az elsajátítási motívumok működése szempontjából az optimális kihívást jelentő zenetanulást támogatják.
Tanulmányunkban a zenei észlelés fejlettségét vizsgáltuk az általános iskola első évfolyamán. Célunk két eltérő adatfelvételi mód, a papír-ceruza alapú (PP) és a számítógépes tesztelés (CB) összevetése, melyhez korábbi, papír-ceruza alapú tesztünket adaptáltuk online, számítógépes felületre. Papír-ceruza alapon 130, számítógépes felületen pedig 155 tanuló vett részt a vizsgálatban. Eredményeink alapján mindkét mérőeszköz megbízhatósága megfelelő, a reliabilitásmutatók között a teljes tesztre vonatkozóan nincs szignifikáns különbség. A két teszt esetében kapott faktorstruktúrák összevethetőek, a hangmagasság észleléséhez és az időbeli feldolgozáshoz kapcsolódó készségek szerinti faktorok különíthetőek el. A zenei észlelés általános fejlettsége szerint azonban a két tesztváltozat között szignifikáns különbséget kaptunk, a papír-ceruza teszt alapján kimutatott fejlettség 8%p-al nagyobb (PP=58%p; CB=50%p). Kutatásunkat első lépésnek tekintjük, eredményeink alapján további, nagyobb mintán és magasabb évfolyamokra is kiterjedő kutatások szükségesek.
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.