No abstract
Indledende bemaerkningerFormentlig har ingen anden filosof givet anledning til så mange forskellige fortolkninger (eller forvekslinger?) i det tyvende århundrede som Nietzsche. Inden for den moderne taenkning er der vedvarende dukket 'nye' Nietzschebilleder op, og ofte har uenighederne mellem de forskellige skoler (og ideologier) netop haft bedømmelsen af hans filosofi som et centralt omdrejningspunkt: Nietzsche som protonazist (Lukács), neo-kantianer (Müller-Lauter) eller som den, der indvarsler 'menneskets død' (Foucault) og emanciperede 'genopstandelse' gennem evnen til at transformere sig selv (Deleuze og Guattari) etc. Også dette essay knytter an til denne problematik, idet der ivaerksaettes en fortolkning af to andre essays, der begge omhandler Nietzsches filosofi, naermere bestemt af hhv. Hans Jørgen Thomsen og Gianni Vattimo. 1 Omtrent samtidig forsøger de to, i begyndelsen af 1990'erne, at gøre status over betydningen af Nietzsches filosofiske aktualitet, og herunder ikke mindst hans betydning for deres egne forsøg på at levere en omfattende beskrivelse af det (post)moderne vilkår: Hans Jørgen Thomsens essay om 'Nietzsches modernitet' fra 1993 og Gianni Vattimos essay 'Nietzsche 1994' 2 udmaerker sig således ikke blot ved at vaere udgivet omtrent samtidigt, men frem for alt i kraft af deres 'programagtige' klarhed.En vaesentlig lighed mellem de to essays består i første omgang i, at de hver isaer forsøger at laegge afstand til det, som Thomsen kalder for de 'post-moder-[Slagmark 44/2005 • p.131-139]
Den svage tænkning og religionens fremtid - dialog med Santiago Zabala
Den mindevaerdige mýthos i Faidros laerer os, at paidéia er ágon, kamp-kappestrid i sjaelens sammensatte struktur og imellem dens modsatrettede kraefter' Massimo Cacciari, Europas Geofilosofi (p. 11) Praemis I begyndelsen var toheden, kampen, striden. Og det blev den ved med at vaere! Men hvad indebaerer så det? Med disse to påstande og det åbne spørgsmål, som de giver anledning til, kan man i kort form udlaegge Massimo Cacciaris (f. 1944) forståelse af den europaeiske (ide)historie i det reviderede genoptryk af hans notoriske vaerk om Europas Geofilosofi fra 1994. 1 Ifølge Cacciari, der er en af de mest markante, nulevende italienske filosoffer og tillige borgmester i byen Venedig, begynder Europas lidelseshistorie og filosofiske laengsel efter at (gen)finde sig selv således med toheden, striden og kampen, uden hvilken man efter hans opfattelse ikke kan taenke en 'realistisk' fred eller harmoni, det vaere sig i sjaelelig henseende hos den enkelte, interpersonelt eller mellemstatsligt. 2 Platons filosofi og i saerdeleshed hans dialog Staten indtager her, som vi skal se det, en helt central plads i Cacciaris gennemgang af Europas tragiske skaebnefortaelling: Hvis det nemlig er rigtigt, at taenkningen begynder med Platon, og hvis det er sandt, som Whitehead bramfrit har haevdet det i vaerket Process and reality (1930), at den efterfølgende filosofi kan ses som en serie af fodnoter til Platons filosofi, så manifesterer Platons dialog Staten i Massimo Cacciaris
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.
hi@scite.ai
10624 S. Eastern Ave., Ste. A-614
Henderson, NV 89052, USA
Copyright © 2024 scite LLC. All rights reserved.
Made with 💙 for researchers
Part of the Research Solutions Family.