A változtatás igénye nem új a számviteloktatás területén. A téma több, mint ötven évvel ezelőtt is előkerült már (Gordon -Howell, 1959). A változás tartalmát tekintve azonban akkor sem volt, mint ahogy most, a XXI. szá-zad elején sincs konszenzus (Bolt-Lee -Foster, 2003). Hazánkban is megfogalmazták, hogy a piacgazdaság építésével, a globalizációs hatások következtében, és nem utolsó sorban az információs technológiai fejlődés eredményeként összetett, széles tudású, magasan kvalifikált pénzügyi-számviteli szakemberre van szükség. A kérdés így végső soron az, hogy a mai számviteli szakoktatás e követelménynek eleget tud-e tenni (Sztanó, 2008). Sztanó (2015) megállapítása szerint ma már alapvetően nincs mennyiségi hiány a számvitel szakképzés területén, de azt már nem lehet egyértelműen állítani, hogy a pénzügyi-számviteli szakma magas minőségi követelményeinek mindenben megfelel a szakoktatás. A környezeti változások következtében a számviteli tevékenység, mint szolgáltatás tartalma is bővült, megváltozott, melyet a képzés tartalmának is követnie kell (Bélyácz, 2008). A számviteli szakember támogató, információszolgáltató szerepköre vezetősé-gi partnerré döntéshozóvá alakult át (a menedzsment része lett) Brewer Sorensen és Stout (2014) véleménye szerint, ennek megfelelően a mai könyvelők integrált gondolkodók, akik a számviteli tudáson felül képesek a döntéshozásban, stratégiaalkotásban részt venni. Azonban a számviteloktatás nem követte ezt a válto-zást, az oktatás nem fókuszál kellőképpen az integrált kompetenciaalapú képzésre. A számviteli szakemberek számára feladott álláshirdetések négy éves periódusát (2006)(2007)(2008)(2009) vizsgáló ausztrál kutatás eredményei szerint a munkáltatók a hangsúlyt az emberi tényezőkre (soft skills) helyezik a szakmaiakkal szemben. Dunbar -Laing -Wynder (2016) szerint annak ellenére, hogy a személyes és társas kompetenciák szerepelnek a tantervekben, a jelen tantervek mégis csak a munkaadók szakmai követelményekkel kapcsolatos igényeit elégí-tik ki. A munkáltatók által a "soft skills"-re helyeződő igénynek a jövőbeli tantervekben és a képzésben hangsúlyosabban meg kell jelennie. Ugyanerre a következ-tetésre jutottak Kavanagh és Drennan (2008) ausztrál kutatók, akik a hallgatói elképzeléseket és a munkaadói elvárásokat vizsgálták. Megállapításuk szerint a képzés nem fókuszál a személyes és társas kompetenciákra, a legnagyobb rés az oktatás és a munkaadói elvárás között az önmotiváció, szakmai attitűd, szóbeli kommunikáció és a folyamatos tanulás képessége terü- BALÁZSINÉ Farkas Katalin -KARDOS BarbaraA KKV-SZEKTOR GYAKORLÓ SZÁMVITELI SZAKEMBEREINEK A PÁLYAKEZDŐ SZÁMVITELESEK KOMPETENCIÁIRA VONATKOZÓ ÉRTÉKELÉSE A szerzők tanulmányukban nemzetközi kitekintés után a magyar számviteli szakemberek kompetenciái-nak vizsgálatát mutatják be.Kutatásuk célja a számviteli képzés tartalmi és módszertani továbbfejlesztése érdekében a számviteli szakemberekkel szemben támasztott kompetenciák feltérképezése és a hiányzó kompetenciák feltárása.A nemzetközi kutatásoktól eltérően a pályakezdő sz...
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.
hi@scite.ai
10624 S. Eastern Ave., Ste. A-614
Henderson, NV 89052, USA
Copyright © 2024 scite LLC. All rights reserved.
Made with 💙 for researchers
Part of the Research Solutions Family.