This paper intends to fill a gap in critical smart city scholarship regarding the Central Eastern European (CEE) context. To this end, smart city understandings and practices in Hungary's five (noncapital) major cities are examined through a discourse-analytical focus on relevant municipal planning documents, existing interventions and key actors' interpretations. The paper concludes that although smart city building in Hungary in many ways aligns with trends in the Global North and South, there are also notable differences that need to be contextualized in the country's historically shaped trajectory of urban (policy) development, especially its post-socialist institutional path-dependencies.
Regional inequalities in Hungary, which have been conserved for decades, are well documented by human geography and regional science. However, changing policy frameworks, policy decisions, and finally, local decisions and value choices influence the development trajectories of regions that lean on new approaches. For example, the concept of smart settlements is a relatively new policy tool, which builds on the use of information-communication technology not only in urban, but also in rural areas. In this paper, we investigate the topic of smart rural development from a policy and regional development perspective, giving insights into the influencing factors of the spread of smart villages in Hungary, and how the actors interested in Hungarian rural development interpret the smart village concept. Based on qualitative analysis of expert interviews and online questionnaire survey, we describe what factors influence the feasibility of smart projects. We point out the shortcomings of technology-oriented, top-down, project-based development and planning practice, and building on our results, we provide policy recommendations.
A városok felgyorsult növekedése, az egyre nagyobb léptékű népességkoncentrációk kialakulása és az ezzel egyidejűleg végbemenő technológiai fejlődés következtében napjainkra a városkutatásban szinte megkerülhetetlen témává vált az ún. okos város koncepció. Az okos város fogalma az elmúlt évtizedekben alakult ki, főként az urbanizáció, a digitális forradalom és a hatékonyabb és fenntarthatóbb városi szolgáltatások és környezetvédelem iránti társadalmi igényekre adott válaszként. Az infokommunikációs technológiák használata a településfejlesztésben jelentős potenciállal bír, ami okán a smart city koncepció egy új fejlődési paradigmaként is értelmezhető. A tanulmány első részében bemutatom, miképpen magyarázható az okos város koncepció, milyen összetevői vannak, a nemzetközi szakirodalomban hogyan definiálják. Ezt követően kitérek arra, hogy bár a városfejlesztési trendek az okos városok felé mutatnak, a koncepció gyakorlati megvalósításának (megvalósíthatóságának) vizsgálatakor a kritikai városföldrajzi megközelítés számos olyan területet azonosít – mint például a fejlesztések területi- és társadalmi fókusza, közösségi bevonás, adatgazdálkodás – amelyek alapvető fontosságúak a sikeres, befogadó és fenntartható okos városok létrehozásához. E kritikai elemzés a jelenleg uralkodó neoliberális várospolitika ismérveivel veti össze az okos város koncepció egyes elemeit, valamint hiányosságait. A tapasztalatokra építve megfogalmazom, hogy a témában milyen új, eddig feltáratlan kutatási kérdések merülnek fel.
A hazai településhálózat sajátossága, hogy a települések magját alkotó belterületek mellett a külterületeken és a belőlük létrehozott egyéb belterületeken is életvitelszerűen laknak. A vidéki centrumok újrastruktúrálódó peremterületein a térfolyamatok települési szint alatt is differenciálódnak, gyorsan városiasodó terek mellett rurális zárványok alakulnak ki. Kutatásunk során Győr, Szeged, Zalaegerszeg valamint Hódmezővásárhely és környezetük mintaterületén vizsgáltuk meg, hogy a szegregáció hogyan jelenik meg a helyi lakosság és a döntéshozók diskurzusában, továbbá megpróbáltuk feltárni néhány, a szegregáció fennmaradásához hozzájáruló településföldrajzi és jogi tényezőt. A felmérés alapján az etnikai szegregáció mellett jelentős a jövedelmi különbségekre visszavezethető elkülönülés, és esetenként a külterületek földrajzi izolációja miatt az ott élők súlyos hátrányokat szenvednek el. 1990 után és a 2008-ban kibontakozó pénzügyi válság következtében a prekariátushoz tartozó háztartások nagy arányban áramlottak ezekre a területekre, nagyrészt a városból kiszorulók, vagy a távoli vidéki falvakból az elhelyezkedés reményében érkezők. A társadalmi tőkék torzult jellegéből adódóan a megkötő tőke túlereje, a városvezetők társadalmi problémák felett „szemet hunyó” gyakorlata mellett a földügyi és építészeti szabályozás is hozzájárult ahhoz, hogy a rendszerváltástól napjainkig szegregátumok alakuljanak ki, azonban a helyi diskurzusban jóval több területet tartanak számon szegregátumként, mint ahány a terepi felmérés alapján ténylegesen annak tekinthető.
This paper aims at expanding the scope of the dominantly pragmatic, local scale-oriented smart village scholarship towards a perspective that recognizes that smart village development is a multiscalar political process. To show the necessity of this move, the shaping of smart village policies and practices in Hungary is examined through a qualitative lens. As the authors argue, path-dependent structural obstacles and interscalar relations undermine the prospects of smart village building in the sense of bottom-up integrated rural development, and there is a risk of a bias towards technological innovation. This exploratory article, using Hungary as a case study, argues that smart village scholarship should draw on the results of critical smart city scholarship to acquire in-depth understanding of current debates regarding potential smart village developments.
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.
hi@scite.ai
10624 S. Eastern Ave., Ste. A-614
Henderson, NV 89052, USA
Copyright © 2024 scite LLC. All rights reserved.
Made with 💙 for researchers
Part of the Research Solutions Family.