A 20. század második felétől a közlekedési és infokommunikációs technológiák fejlődése jelentős mértékben átalakította az emberek mobilitásának, az áruk szállításának és az információ áramlásának földrajzi és időbeli korlátait, elősegítve ezzel a városok térkapcsolatainak egyre komplexebbé válását. Kutatásunkban egyrészt a diszkont és a hagyományos légitársaságok eltérő üzletpolitikájára és gyakorlataira, másrészt ezek térmódosító kontextusaira koncentrálunk. Elsősorban arra igyekszünk választ kapni, hogy a Malév csődje, valamint a diszkont légitársaságok térhódítása hogyan változtatta meg Budapest légi közlekedési kapcsolatait, légi elérhetőségét, a repülőjegyárakat, valamint, hogy milyen módon formálták a város térbeli elérhetőségét és térkapcsolatait.
A térkapcsolat-változások térképezése alternatív távolságfogalmak használatát indokolja, hiszen a technológiai fejlődés egyre magasabb fokán többé már nem a tér egyes elemei közötti fizikai távolságok a meghatározóak, hanem a megtételükhöz szükséges idő és költség, így a városok térkapcsolatainak mérése és számszerűsítése légi közlekedési adatokból származtatott időtávolság- és költségtávolság-értékek használatát teszi szükségessé.
A kutatás célja a hagyományos és a diszkont légitársaságok eltérő üzletmodelljéből adódóan a két típus által elérhető városok költségtávolságának összehasonlítása és a kapott eredmények térképi megjelenítése. Tanulmányunkban kvantitatív adatelemzési módszerekre és automatizált internetes adatgyűjtésre építve kidolgoztunk egy olyan adatelemzési módszert és GIS-alapú térképi ábrázolást, amely alkalmasnak bizonyulhat az európai városok és Budapest közötti alternatív távolságok ábrázolására és a térkapcsolatok feltárására. Kutatásunk megerősítette, hogy a diszkont légitársaságok kedvezőbb áron kínálnak repülőjegyeket, valamint a vizsgált időpontokat figyelembe véve a legkedvezőbb áron az egy hónapra előre foglalt jegyek esetében utazhatunk Budapestről európai célállomásokra.