1 Katedra za preventivnu medicinu, Medicinski fakultet Priština sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici 2 Katedra za neurologiju i psihijatriju, Medicinski fakultet Priština sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici U našoj kulturi, upotreba alkohola se uglavnom toleriše. Pri tom, alkohol je lako dostupan, pa čak i predstavlja jedan poseban model ponašanja. Mladi čine rizičnu populaciju za zloupotrebu alkohola pri čemu većina njih počinje da eksperimentiše sa alkoholom u ranoj adolescenciji i rano stvara naviku pijenja. Utvrditi učestalost korišćenja alkohola i stavove prema konzumiranju alkoholnih pića među studentima Medicinskog i Ekonomskog fakulteta u Kosovskoj Mitrovici i povezanost sa njihovim demografskim i socijalno-ekonomskim karakteristikama. Istraživanje je urađeno kao studija preseka na reprezentativnom uzorku studenata Medicinskog i Ekonomskog fakulteta u Kosovskoj Mitrovici, u periodu od 26. do 30. novembra 2013. godine. Kao instrument istraživanja poslužio je Upitnik o ponašanju i zdravlju. Od statističkih metoda korišćeni su hi-kvadrat i Mann-Whitney-ijev test, sa nivoom značajnosti od 0,05. U nedelji koja je prethodila istraživanju alkohol je probao značajno veći deo studenata Ekonomskog fakulteta (55,2%) u odnosu na studente Medicinskog fakulteta (29,9%). Češće su alkoholna pića pili muškarci, stariji studenti i studenti viših godina studija. Najveći deo studenata se izjasnio da je alkohol prvi put probalo u kući uz prisustvo roditelja (37,6%), da je korišćenje alkohola socijalno prihvatljivo u sredinama u kojoj žive (76,1%) i među kolegama (81,6%), i da im ne bi bilo neprijatno kada bi u društvu kolega naručili piće koje nije alkoholno (87%). Skoro svaki treći student medicine i svaki drugi student ekonomije u Kosovskoj Mitrovici je probao alkohol u prethodnoj nedelji, dok većina ocenjuje da je korišćenje alkohola socijalno prihvatljivo u sredinama u kojoj žive i studiraju.Ključne reči: korišćenje alkohola, studenti, stavovi, socijalna prihvatljivost.
UVODReč alkohol (al-gohlu) je arapskog porekla i pripisuje joj se više značenja: "savršeno prečišćena supstanca", "vrlo fin" ili "onaj koji pali, žari". Danas se pod terminom alkohol podrazumevaju brojni napici u kojima je dominanatna supstanca etil-alkohol [1]. Konzumiranje alkohola je počelo najmanje pre 7000 godina, ali je tek u 19. veku Magnus Huss napravio koncept alkoholizma kao bolesti, kada je prvi put jedno bolesno stanje nazvao alcoholismus. Svetska zdravstvena organizacija alkoholizam definiše kao bolest od 1951. godine i prema ovoj definici "Alkoholičarem se smatra osoba koja ekscesivno pije i čija je zavisnost od alkohola tolika, da pokazuje vidljive duševne poremećaje ili takve pojave koje ukazuju na oštećenja fizičkog i psihičkog zdravlja; poremećaje odnosa s drugim ljudima i pogoršanje njenog socijalnog i ekonomskog stanja ili pokazuje samo znakove takvog razvoja" [2].Konzumiranje alkohola među mladima (osobe uzrasta 16-24 god.) danas predstavlja ozbiljan društveni problem sa kojim se susreću svi regioni sveta, a posebno...