Na tržištu se pojavljuje velik broj proizvoda (uglavnom podnih obloga) od toplinski modificiranog drva. Poznato je da se drvu mijenjaju fizička i mehanička svojstva djelovanjem temperatura viših od 160 °C u okolišu siromašnome kisikom. U prikazanom radu istraživana je promjena tvrdoće po Brinell-u toplinski modificirane bukovine i grabovine u odnosu na recentno drvo, i to na tri glavna presjeka drva: poprečnom, radijalnom i tangentnom. Bukovina i grabovina odabrane su zbog utjecaja klimatskih promjena, kao i predviđanja na rasprostranjenost bukve i graba u Jugoistočnoj Europi. Drvo je modificirano u okolišu siromašnom kisikom 48 sati pri 200 ºC. Također je prikazana i ovisnost tvrdoće drva po Brinell-u o gustoći drva. Sva su mjerenja provedena pri ravnotežnom sadržaju vode drva od 12 %. Prosječne vrijednosti tvrdoće po Brinell-u toplinski modificirane bukovine i grabovine statistički se značajno razlikuju i manje su od prosječnih vrijednosti tvrdoće recentne bukovine i grabovine. Toplinskom modifikacijom bukovine i grabovine očekivano je došlo do smanjenja mase, a time i do smanjenja gustoće ispitanih uzoraka. U ovom istraživanju utvrđeno je da se primijenjenom toplinskom modifikacijom bukovini smanjila prosječna vrijednost tvrdoće po Brinell-u za 3% na poprečnom presjeku, za 15% na radijalnom presjeku i za 25% na tangentnom presjeku. Grabovini se istovrsnom toplinskom modifikacijom smanjila tvrdoća po Brinell-u za 6% na poprečnom presjeku, za 18% na radijalnom presjeku i za 13% na tangentnom presjeku.
Primijenjenom toplinskom modifikacijom drva smanjena je tvrdoća po Brinell-u na sva tri presjeka istraživane bukovine i grabovine. Međutim, zabilježeno smanjenje tvrdoće još uvijek ne priječi uporabu tako modificirane bukovine i grabovine u nenosivim drvenim konstrukcijama i drvenim podnim oblogama.
There is a growing trend in the world of planting fast growing species (rotations 5 to 10 years). Their primary purpose is the production of wood fibers and biomass, but they certainly represent the potential in making solid wood products as well. One of the fast-growing species is Paulownia sp., a species of extremely fast growing wood. Plantation breeding of Paulownia sp. in Croatia is increasing, although there is a little knowledge about the technical properties of Paulownia wood and its end use is questionable. This paper presents preliminary results of some physical properties of juvenile wood of two Paulownia hybrids planted in the area near the town of Glina in the Republic of Croatia. One hybrid is 9501 ((Paulownia fortunei × Paulownia elongata) × (Paulownia fortunei × Paulownia tomentosa)) and the other hybrid is Shan Tong (Paulownia fortunei × Paulownia tomentosa). The aim of this study was to investigate physical properties of juvenile wood of two Paulownia hybrids from one site in Croatia, to determine differences in physical properties of wood between two hybrids and to evaluate the correlation between density and shrinkages of each hybrid. Significant differences in oven dry density, basic density and density at maximum MC, between the two hybrids were determined. There is no statistically significant difference in longitudinal, radial, tangential and volumetric shrinkages between the two hybrids.
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.