The detailed evaluation of the accumulated geological-geophysical data, particularly on the inner structure of the saltbearing series in the margins of the Caspian Depression, the mechanism of salt-tectogenesis manifestation, its reflection in the structure of the salt table and association with the structural inhomogeneities of the subsalt bed is presented. The authors attempt to acquire additional indirect criteria for predicting the structure of the subsalt bed by means of analyzing the structure of the salt-bearing series and the character of salt-tectogenesis manifestation. The problem solution is based on the complex analysis of the data from drilling and seismic prospecting.
The article presents the analysis of the inner structure of the salt-bearing series within the Caspian Depression. Certain salt-bearing complexes of various ages, compositions and plastic properties are distinguished. Their structural relations and the features of salt-tectogenesis manifestation are evaluated. Up to the present no subsalt uplifts have been confirmed in the Russian sector of the Caspian Depression and no HC fields have been discovered. Therefore, any search for additional criteria for predicting the salt-bed structure from the character of salttectogenesis manifestation is conductive to predicting the zones of subsalt structure development over the Caspian Depression area.
This article aims at identifying the relevance of character research, conducted by Stepan Baley, a representative of the Ukrainian branch of the Lviv-Warsaw School. To achieve this, the author first analyzes the key points of Baley's characterology, and then demonstrates its potential from the perspective of Twardowski's philosophical tradition and within the ethical debate on the empirical approach to character. The author concludes that it is impossible, according to Baley, to obtain accurate and complete knowledge of character, as well as it is impossible to educate a person in a certain way.
This article introduces the views of Yakym Yarema, the Ukrainian representative of the Lviv-Warsaw School, on the problem of unconscious mental processes and proves the direct influence of Kazimierz Twardowski on them and indirect influence of Franz Brentano. The first part of the paper analyses the framework of Yarema’s manuscript “The problems of unconscious mental processes” (1926). The second part demonstrates the background of Yarema’s views on the problem of unconscious mental processes. The article demonstrates that Yarema’s interest in terms of unconscious mental phenomena did not contradict to the tradition of Twardowski’s philosophical school, but was determined by the development of psychology as an independent science.
Статтю присвячено розробленню методики формування позитивного іміджу ДПСУ через сучасні медіа. До найбільш суттєвих ознак іміджу автори відносять такі: імідж є цілеспрямовано сформованим образом людини, предмета чи явища; імідж є ідеальним об’єктом, усвідомленим людиною, реалізація якого відбувається під час діяльності та спілкування; імідж є цілісною структурою, що не конфліктує з культурою соціуму; імідж має вплив на поведінку людей; імідж є явищем динамічним; імідж є більш ілюзорним, ніж реальний образ. Автори зосереджують увагу на корпоративному іміджі. Організаційну (корпоративну) культуру вони трактують як сукупність найважливіших припущень, схвалених представниками відомства, таких, що мають своє відображення в цінностях та нормах, яких вони дотримуються. Щодо засобів масової інформації, то зазначаються їх основні ознаки: звернення до масової аудиторії, доступність багатьом людям, корпоративний зміст виробництва і розповсюдження інформації. Методика формування позитивного іміджу ДПСУ через сучасні медіа передбачає отримання та систематизацію знань про прикордонну професію, військову службу, український народ, його мову, історію та героїчне сьогодення; знайомство з народними традиціями патріотичного змісту, їх творче застосування у повсякденній діяльності; навчання робити висновки-узагальнення, знаходити і пояснювати причинно-наслідкові зв’язки у суспільно-політичних процесах розвитку демократичної України; формування вмінь, навичок роботи з різноманітними джерелами інформації. Ураховуючи наведене нами раніше, методика формування позитивного іміджу ДПСУ через сучасні медіа являє собою сукупність систематизованих методів, прийомів і засобів формування позитивного іміджу ДПСУ через сучасні медіа, правил їх застосування, порядку інтерпретації одержаних результатів. Її розроблення обов’язкове ще й тому, що вона визначає можливості різноманітних методів для досягнення бажаного результату – сформованого позитивного іміджу ДПСУ. До організаційних форм формування позитивного іміджу ДПСУ через сучасні медіа автори відносять такі: використання на заняттях та виховних заходах інформаційних джерел щодо героїчних епізодів та повчальних прикладів в діяльності прикордонників, прикладів мужності та героїзму сучасних прикордонників; вивчення історії, воєнної історії своєї Вітчизни, свого міста, історії прикордонної служби, підрозділу; залучення прикордонників до участі в упорядкуванні меморіальних комплексів, пам’ятників, церемонії поховань захисників України; пропаганда в медіа передового досвіду кращих прикордонників, прикладів мужності та патріотизму.
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.
hi@scite.ai
10624 S. Eastern Ave., Ste. A-614
Henderson, NV 89052, USA
Copyright © 2024 scite LLC. All rights reserved.
Made with 💙 for researchers
Part of the Research Solutions Family.