ORCID ID: https://orcid.org/0000-0001-9799-9786 Стеблина Н. О., Донецький національний університет імені Василя Стуса 1 РЕПРЕЗЕНТАЦІЯ ПОЛІТИЧНОГО РЕЖИМУ УКРАЇНИ У НОВИНАХ ОНЛАЙН-ВИДАННЯ «УКРАЇНСЬКА ПРАВДА» На основі новин незалежного українського онлайн-видання «Українська правда» встановлюється різниця між двома українськими політичними режимами -часів Віктора Ющенка та часів Віктора Януковича. В царині вітчизняного наукового дискурсу політичний режим країни характеризується як перехідний або гібридний. За таких умов необхідними видаються методики, що дозволять точніше ідентифікувати подібні режими, а також -у майбутньому -прогнозувати зміну політичного режиму за певними показниками. У цій статті пропонується вважати одним із індикаторів режиму взаємини між мас-медіа як суспільним інститутом та владою. За такого підходу, аналізуючи презентацію влади у публікаціях ЗМІ, можна буде дійти висновків про тип політичного режиму в країні. Тому гіпотезою даного дослідження є наступне твердження: через формальний аналіз новин незалежного ЗМІ можна виявити та описати тенденції тяжіння режиму до більш демократичного та до більш авторитарного. Гіпотеза підтверджується через низку складових. Зокрема, для перехідного режиму, що тяжіє до демократичного, характерна: більш різноманітна присутність героїв новин у заголовках, що виражається як у вищій частоті згадок (582 для Ющенка, 431 для Януковича), так і у більш довгому переліку унікальних позицій у загальному списку згадуваності (184 у Ющенка,127 у Януковича). Наявність у новинах інших популярних політиків чи героїв новин, окрім президента та їх незначне відставання від нього за згадуваністю (у випадку Ющенка ми бачимо переважання президента над другою позицією (Тимошенко) на 15 пунктів, у випадку із Януковичем друга позиція (теж Тимошенко) відстає від нього на 59 пунктів). Також для новин за часів Ющенка характерна більша кількість посилань на джерела інформації в межах однієї публікації. Є також відмінність і за типами джерел: у Януковича на друге-третє місце за популярністю виходять власна інформація / власні кореспонденти та ЗМІ. Це якраз свідчить про намагання ЗМІ шукати закриту інформацію та повідомляти про тиск на ЗМІ -припускаємо, що це притаманне перехідному режиму, що тяжіє до авторитаризму та авторитарним режимам. Ключові слова: політичний режим, перехідний політичний режим, політична журналістика, рейтинг згадуваності, джерела інформації.Журналістику вважають «дзеркалом» для суспільства та його інститутів. Особливо важливим видається і відображення журналістикою влади -для того, аби суспільство могло контролювати її, робити обґрунтований вибір під час голосування та ін. Подібне сприйняття журналістики та її ролі у суспільстві дає змогу вивчати не тільки те, наскільки добре вона виконує свої функції, та взаємодію між журналістикою та владою. Тим не менш, подібне сприйняття журналістики як «дзеркала», в якому відображується поточний стан речей, дає змогу для проведення низки досліджень, що стосуються репрезентації у журналістських матеріалах політичного режиму країн...
Official discourses of Kazakhstan, Belarus and Russia are discovered with formal analysis in the article. The official discourses were represented with presidents’ web-sites. With the help of computer programs (Python language) the indicators of emotionality, direct and indirect intertextuality were calculated. The low emotionality and direct intertextuality are characteristic features of all three discourses. This underlines low intensity (or formality) of political interrelations. Average indicators of Kazakhstan and Russia discourses emotionality are (0,26; 0,24), for Belarus (0,39). These indicators are almost two times smaller, than in countries with more democratic regimes. Additionally, two types of authoritarian discourses are differentiated: more emotional and sporadic (Belarus) and less emotional stable (Kazakhstan, Russia). The positive correlation between the discourses of Kazakhstan and Russia (0,84) is discovered. Thus, similar periods of the discourses development are found: with more salient emotionality (before 2013) and unemotional period afterwards. For Belarus and Russia the periods with high indicators for indirect intertextuality (2012-2014, 2016-2017; and 2005-2010 – respectively) are discovered. The indicators’ values are explained with political interrelations imitation. The big amount of political texts (more than a half, sometimes – 80-90%) are congratulations and commemorations of authoritative leaders towards political actors’ form international community. The small period of such texts domination for Kazakhstan (2011-2012) is differentiated. Thus, the imitation of political interrelations with communication for Russia and Belarus is studied; however, this feature is not a characteristic one for Kazakhstan discourse. It’s concluded that all three discourses have artificial character of political interrelations in official discourses, which can be discovered with clear templates usage for all the political texts.
Кризові часи, як правило, змінюють принципи функціонування політичного дискурсу. Як правило, це можна відстежити через репрезентацію політичних акторів-політичних суб'єктів та інститутів. Саме офіційні актори мають бути представлені у дискурсі найбільше: вони володіють останніми даними, вони мають уплив та статус, щоб контролювати ситуацію та ін. Це призводить до того, що політичний дискурс держави, в якому і у докризові часи непропорційно були представлені офіційні особи та інститути, стає ще більш нерівномірним, при цьому збільшується розрив між представленістю у ньому представників влади та владних інституцій та інших акторів (громадських активістів, експертів, опозиції та ін.). Тим не менш, цифровізація політичного дискурсу в теорії може зменшувати диспропорцію між репрезентацією офіційних та неофіційних акторів, адже технологічно як перші, так і другі, мають можливість висловлюватись через низку майданчиків у мережі, а отже, долучатися до формування порядку денного. Пандемія коронавірусу призвела до того, що численні інституції, підприємства та організації перевели свою діяльність (в тому числі, комунікативну) в онлайн, відтак, можемо припустити, що вони потенційно можуть бути представленими у політичному дискурсі збалансовано. Маючи дані щодо цифрового політичного дискурсу України 2019 року, зможемо це встановити у даному дослідженні. Характеристики політичного дискурсу під час кризових ситуацій Рівноцінне представлення інтересів усіх зацікавлених осіб під час кризової ситуації є дуже важливим. Ефективна комунікація, що передбачає взаємодію багатьох суб'єктів та інституцій під час епідемії чи пандемії є надзвичайно важливою [16, c. 120]. "Для того, щоб досягти успіху © 1 Стеблина Н. О., 2020
The aim of this paper is to analyse political activity in the mass media discourses of states with more democratic and more authoritative regimes respectively, so as to show a clear difference in the context of a formal analysis of mass media content. The current study examines political news on qualitative online media portals in Lithuania, Belarus and Ukraine. Thirty years ago, these states began their independent transition from a closed system to openness/democracy. However, at today’s transition point, only Lithuania is considered a democratic country. In different periods Ukraine has been considered an example of competitive authoritarianism, while Belarus deviated towards complete authoritarianism and dictatorship. All political news items between 2005–2020 (for delfi.lt – since 2007) were collected with the help of the Python program. To measure the indicators, several Python programs were designed. The results of the research confirmed that the intensity of political activity differs in the mass media discourses of states with more democratic (Lithuania, Ukraine) and more authoritative (Belarus) regimes. Furthermore, a clear difference was shown in terms of five indicators, average indicators and the dynamics thereof.
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.
hi@scite.ai
10624 S. Eastern Ave., Ste. A-614
Henderson, NV 89052, USA
Copyright © 2024 scite LLC. All rights reserved.
Made with 💙 for researchers
Part of the Research Solutions Family.