The Impact of Indirect Taxes on Economic GrowthThe main purpose of this article is to investigate the impact of indirect taxes on economic growth in a long term. The dynamic and static panel regression analysis methods were used to explore the relationship between observed variables. The models are based on neoclassical growth model extended by human capital. The models are verifi ed using data on chosen European countries from time period 1970 to 2011 and from time period 2000 to 2011. Taxes are included into models by indicators of tax burden. It was used TQ, ITR and WTI. The results of empirical analysis revealed that impact of taxes on economic growth is negative in a long term. The most negative impact on economic growth was proven in case of direct taxes. Economic growth is infl uenced positively by indirect taxes. The statistical signifi cance of corporate tax and property taxes were not proven.Keywords: economic growth, human capital, indirect taxes, direct taxes, investment JEL Classifi cation: O40, H20, C50
ÚvodRole fi skální politiky stále nabývá na důležitosti, což v současnosti platí zejména pro členské státy eurozóny. Ty nemohou uplatňovat zcela svobodnou monetární politiku, a proto nástroje fi skální politiky představují způsob, kterým stát může liberálně zasahovat do fungování ekonomiky. Velmi cenným nástrojem jsou daně. Nastavení daňové zátěže totiž ovlivňuje chování ekonomických subjektů. Příliš vysoká daňová zátěž může působit na ekonomické subjekty demotivačně, v případě jejího opačného nastavení nemusí být objem vybraných fi nančních prostředků do státního rozpočtu dostatečný. Oba tyto extrémy mají negativní dopad na státní rozpočet. Cílem tvůrců fi skálních politik napříč vyspělými demokratickými státy je zabezpečit takovou úroveň daňové zátěže, která ekonomické subjekty nebude odrazovat od ekonomické aktivity a prostřednictvím které bude zabezpečeno dostatečné množství peněžních prostředků do státního rozpočtu.Důležitost daného tématu je dále umocněna dluhovou krizí, která se projevuje v celé řadě vyspělých zemí. Tato situace je řešitelná například snižováním státních výdajů nebo zvyšováním příjmů, čehož může být dosaženo mimo jiné, také zvyšováním daní nebo zavedením daní nových. V případě většiny vyspělých ekonomik je celá situace dále komplikována jevem, který je označován jako stárnutí populace, viz Cotis (2003). Z výsledků demografi ckých prognóz jasně vyplývá, že se počet ekonomicky aktivních obyvatel bude snižovat, přičemž počet obyvatel v důchodovém věku se bude zvyšovat.*1 Věra Vráblíková (vera.vrablikova@vsb.cz), VŠB -Technická univerzita Ostrava.Tento článek vznikl za fi nanční podpory Studentské grantové soutěže EkF, VŠB-TU Ostrava v rámci projektu SP2015/110 "Vplyv fi škálneho defi citu na ekonomický rast a možnosti jeho optimálneho znižovania v ČR".