Lietuvoje egzistuoja daugybė paramos atsinaujinantiems energijos ištekliams formų, tačiau jos visos nukreiptos į gamybos sektorių. Pasaulyje daugiausia dėmesio skiriama vartojimo sektoriui. Ti riami socialiniai naujų technologijų vertinimai bei technologijų priimtinumas visuomenėje, pasirengimas mokėti už klimato kaitos švelninimo priemones. Kadangi nuo 2013 m. sausio 1 d. Lietuvos gyventojai gali laisvai pasirinkti savo elektros energijos tiekėją bei taip paremti atsinaujinančių energijos išteklių panaudojimą, labai svarbu ištirti Lietuvos gyventojų pasirengimą mokėti už elektros energiją, pagamintą iš atsinaujinančių energijos išteklių, bei nus tatyti pagrindinius veiksnius, lemiančius gyventojų pasirengimą mokėti už elektros energiją, pagamintą iš šių išteklių. Straipsnyje išnagrinėti pasirengimo mokėti už atsinaujinančius energijos ištek lius tyrimai bei apibendrinti jų rezultatai, taip pat atliktas Lietuvos gyventojų pasirengimo mokėti už atsinaujinančius energijos ištek lius vertinimas.Raktažodžiai: atsinaujinantys energijos ištekliai, vartotojų pasi rengimas mokėti, energetikos sektorius, vertinimas
ĮVADASEnergetikos sektoriuje egzistuoja dvi pagrindi nės šiltnamio dujų emisijų mažinimo priemonės tiek energijos gamybos, tiek vartojimo pusėje: energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinan čių energijos išteklių panaudojimo didinimas [1]. Energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių diegimas taikant produktų inovacijas namų ūkiuose, pvz., mažųjų kogeneracinių jėgai nių įrengimas būstuose, Lietuvoje dar ankstyvas, nes tokios technologijos mūsų šalyje nėra paplitu sios, ir gyventojai apie jas mažai žino. Be to, šios technologijos yra labai brangios. Dabartiniame etape aktualiau tirti Lietuvos gyventojų pasiren gimą naudoti produktų inovacijas, pvz., atsinauji nančius energijos išteklius [2]. Lietuva yra įsipareigojusi padidinti atsinau jinančių energijos išteklių naudojimą tiek pagal ES, tiek pagal Lietuvos nacionalinius strategi nius dokumentus. Privalomus tikslus dėl atsi naujinančių energijos išteklių naudojimo sie kiant užtikrinti, kad iki 2020 m. ES mastu 20 % bendrojo galutinio energijos suvartojimo suda rytų energija, gaunama iš atsinaujinančių ener gijos išteklių, nustato ES Direktyva dėl skatini mo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją [3]. Nacionaliniame atsinaujinančių išteklių ener gijos veiksmų plane nurodytas atsinaujinančių energijos išteklių plėtros tikslas -užtikrinti, kad atsinaujinančių energijos išteklių dalis, palyginti su šalies bendruoju galutiniu energijos suvarto jimu, 2008 m. sudariusi 15,3 %, 2020 m. siektų ne mažiau 23 % [4].