ÚvodFinanční a ekonomická krize posledních let zvýšila zadlužení vyspělých tržních ekonomik a přispěla k fi nanční nestabilitě nejen v sektoru vládních institucí, ale i v ostatních sektorech ekonomiky. Má-li sektor vládních institucí snížením defi citu přispět k stabilizaci dluhu na makroúrovni a nemá-li být negativně ovlivněn ekonomický růst, je vhodné, aby soukromé sektory snížily své úspory a kompenzovaly tak snížení poptávky ze strany vládního sektoru (viz učebnicově známou rovnici popisující vztahy mezi vládním dluhem, primární rozpočtovou bilancí, průměrnou nominální úrokovou mírou z dluhu a tempem nominálně vyjádřeného hrubého domácího produktu). Problém je však v tom, že v zemích Evropské unie dluh roste nejen v sektoru vládních institucí, ale i v sektoru domácností a nefi nančních korporací (v hlavních zemích EU a v USA byl celkový dluh, to znamená dluh vlády, domácností a korporací na konci roku 2010 v rozmezí 200-350 % HDP; Blundell-Wignal, 2012).Analýza historických časových řad (Reinhart, Rogoff, 2011) dokumentuje souvislosti mezi bankovními krizemi a krizemi dluhovými a to jak na vládní úrovni, tak na úrovni soukromých sektorů. Zkušenosti 70 zemí z 5 světadílů potvrzují tři hypotézy. Za prvé, nárůst dluhů soukromého sektoru díky růstu domácích bankovních úvěrů a úvěrů zahraničních pravidelně předchází domácím bankovním krizím. Za druhé, bankovní krize často předcházejí nebo doprovázejí dluhové krize vládního sektoru. Za třetí, půjčky vládního sektoru často předcházejí krizím vládního sektoru, protože vlády často socializují soukromé dluhy, které často převyšují ofi ciální dluh. Tyto dluhy zahrnují domácí veřejný dluh a dluh soukromý, který se v průběhu krize stává dluhem veřejným.Vedle dluhu sektoru vládních institucí, kterému je věnována největší pozornost v ekonomické literatuře i v běžném politickém životě, je nutno analyzovat i vývoj dluhu v soukromých sektorech, hlavně v sektoru domácnosti a v sektoru nefi nančních korporací.Po úvodu v druhé části následuje přehled relevantní zahraniční literatury. Třetí část je věnována datové základně a popisu základních vztahů pomocí deskriptivní statistiky, zatímco čtvrtá část rozebírá výsledky panelové regrese. Dosažené výsledky * Tento článek je napsán s podporou Interní grantové agentury VŠE č. IG108062.