The objective of this paper is to provide a deeper insight into the main characteristics of Hungarian exporters between 1999 and 2013. Research Design & Methods: The text addresses the questions how exporters can be grouped according to their export performance, what kind of groups can be identified, and what their main characteristics are. The research is based on Hungarian Competitiveness Research of 1999, 2004, 2009, 2013. Cluster analysis was selected as a key research method. Findings: Four different clusters were identified. The most successful export-oriented companies produced more than 60% of export revenue in all databases, they had the highest export revenue, highest export intensity, and their profitability was over industry average except in 2009. Significant differences can be observed between the two groups. Leading minor exporters had significant higher profitability and better operation than minor exporters. Implications & Recommendations: The implication of the research can be beneficial for both those studying exporters and the firms themselves. The research suggested that lower price is a less important success factor than quality, relationships, fast and flexible delivery. The applied methodology can be useful for export researchers.
A kutatás az exportáló vállalatok heterogén jellegét mutatja be a vállalati versenyképességi kutatás 2013, 2009, 2004 és 1999-es adatbázisának elemzésén keresztül. A kutatás fő módszertani eleme a K-középpontú klaszterelemzés, ahol az exportteljesítmény mércéi jelentették a klaszterképzés tényezőit. A klaszterelemzés négy klasztert azonosított: "stabil növekedők", "stagnálók", „fejlődő exportálók” és a "kismértékű" exportálók csoportját. A vállalatok pénzügyi teljesítményének elemzése során a klaszterek között szignifikáns jövedelmezőségi különbséget lehetett kimutatni, általánosságban elmondható, hogy a többségi külföldi tulajdonban levő vállalatok jövedelmezősége magasabb, ugyanakkor a legsikeresebb exportáló vállalatcsoporton belül statisztikailag nem lehetett kimutatni a külföldi tulajdonú vállalatok magasabb jövedelmezőségét. A magas exportintenzitással rendelkező "stabil növekedő" és "stagnáló" vállalatok összehasonlítása során a szerző arra a következtetésre jutott, hogy a jobb exportteljesítmény és a magasabb jövedelmezőség hátterében jobb működési jellemzők és jobb menedzsmentképességek állnak.
Nemzetközi összehasonlításban a magyarországi vállalatok innovációs teljesítménye gyenge. Bár a szerzők magyarországi feldolgozóipari vállalatok körében végzett kérdőíves felmérésének eredménye alapján kimutatható az ellátási láncban elfoglalt pozíció innovációs teljesítményre gyakorolt hatása, az innovációhoz való viszonyulást nem elsősorban ez határozza meg. Az ellátási lánc alján is találtak olyan vállalatokat, melyek az innovációt a vállalat sikerének tekintették, csak alacsonyabb arányban, mint a többi vállalat. A vállalatvezetők innovációra való nyitottsága és a sikeres vállalati innováció között szignifikáns kapcsolatot tártak fel. A vezető attitűdje meghatározó az olyan stratégiai kérdésekkel kapcsolatban, mint az innováció. Ha a vezető számára az innováció nem releváns, nem értékes, nem fogja támogatni azokat a kezdeményezéseket, amelyek innovációt eredményeznének. Ezzel magyarázható, hogy ahol a vezető innovációs attitűdje alacsony, azok a vállalatok kevés innovációs eredményt tudtak felmutatni. A vezetők innovációra való nyitottsága egyrészt függ a személyiségjellemzőktől, másrészt fejleszthető tudatosan és célirányosan. A fejlesztésben fontos szerepet tölthetnek be a vezetőképzések, vezetői coachingfolyamatok.
A statisztikai adatok alapján egyértelműen látszik, hogy a magyar gazdaságban a külföldi tulajdonú vál-lalatok jövedelmezősége a magyar átlag feletti (Bélyácz, 2015). A közelmúltban néhány kutatás kimutatta ugyanakkor, hogy létezik egy exportorientált hazai tulajdonú vállalati kör, amely szinte minden gazdasági mutatóban felveszi a versenyt a külföldiekkel (Czakó et al., 2015;Reszegi -Juhász, 2014). Gazdaságunk versenyképessége nagyban függ attól, hogy e vállalati kör képes-e szélesed-ni. Úgy gondoljuk, hogy a tartós és jövedelmező külpia-ci jelenlétben egyre fontosabb szerepet kell játszania az innovációnak. Erre számos nemzetközi kutatás ad alapot, melyek az export és az innováció között szoros kapcsolatot mutattak ki. Szakirodalmi áttekintésTanulmányunkban egyrészt a magyar és külföldi tulajdonú vállalatok, másrészt a jövedelmezőség és az exportorientáció alapján képzett klaszterek innovációs tevékenysé-gét hasonlítjuk össze, ezért az irodalmi összefoglalóban a külföldi tulajdon és az innováció, valamint az exportorientáció és az innováció kapcsolatát vizsgáló irodalmakra térünk ki. Számos tanulmány vizsgálta empirikusan az innováció terén a különbségeket a hazai és a külföldi tulajdonú cégek között a fejlett országokban (például Sadowsky -Sadowsky- Rasters, 2006; Dachs et al., 2007). Ezek szerint az innovációs ráfordításokat tekintve nincs jelentős különbség, illetve inkább a hazaiak innovációs ráfordításai a nagyobbak. Urem (1999) szerint a fejlődő országokban (India és Latin-Amerika) végzett felmérések is azt mutatják, hogy sem a K+F tevékenységet, sem annak intenzitását tekintve nincsenek lényeges különbségek tulajdon szerint. Magyarországon nemzetközi összehason-lításban is jelentős mértékben járulnak hozzá a külföldi tulajdonú vállalatok a K+F kiadásokhoz. 2009-ben a válla-lati összes K+F ráfordítás 53%-át adták a külföldi tulajdonú cégek hazánkban, amivel az élmezőnybe tartoztunk az OECD-országok között (OECD, 2016). Jelentősebben csak Írország (70%), Izrael (62%) és Csehország (58%) előzött meg bennünket. Sokkal kisebb volt a külföldiek szerepe e téren a hazai vállalatokhoz képest Franciaországban (28%), Németországban (27%), Finnországban (15%), az USA-ban (14%) és Japánban (6%).A külföldi tulajdon szerepénél az innováció output oldalára vonatkozó felmérések eredményei kissé ellentmondásosabbak. Az Európai Unió harmonizált kérdőíve alapján végzett felmérések (Community Innovation Survey = CIS) elemzései azt mutatják, hogy a külföldi tulajdonú cégek nagyobb valószínűséggel vezetnek be új termé-keket és termelési eljárásokat (például Sadowsky -Sadowsky-Rasters, 2006 a holland CIS második felmérése; Frenz -Ietto-Gillies, 2007 a brit harmadik körös felmérés alapján). Ezzel szemben Urem et al. (2008) egy kínai ré-giót vizsgálva, megállapította, hogy a külföldi tulajdonú vállalatok nem vezetnek be nagyobb arányban új termé-keket, mint a hazai tulajdonúak, még azok sem, amelyek formális K+F tevékenységet folytatnak az országban. Ugyanakkor az új termékek hozzájárulása az árbevételhez szignifikánsan magasabb...
Összefoglaló. A koronavírus-járvány elleni védekezés, a kényszerű online oktatás egyaránt jelentett óriási kihívást és fejlődésre ösztönző erőt. A Budapesti Corvinus Egyetemen a több mint 500 választ tartalmazó hallgatói kérdőíves felmérésünk bepillantást enged a 2020/2021. év 1. félévének rendkívüli időszakába. A vegyes oktatás bevezetését teljes online oktatás követte. Bemutatjuk, hogy mely tényezők segítettek, hogy a hallgatók oktatással kapcsolatos elégedettsége ne csökkenjen, illetve mi jelentette számukra a legnagyobb kihívást. A felmérésünk jövőre vonatkozó egyik legfontosabb üzenete, hogy a hallgatók több mint 80%-a, ha lehetőség lett volna rá, akkor a hagyományos tantermi szemináriumi oktatási formát választotta volna. Summary. Struggle against the coronavirus epidemic meant a huge challenge and a driving force for development. We had to switch to online education. Our student questionnaire survey at the Corvinus University of Budapest, which contains more than 500 answers, provides an insight into the extraordinary period of the first half of 2020/2021. We started with a mixed education and then switched to full online education. We present the factors that led to the fact that students’ satisfaction with the subject did not decrease, and what was the biggest challenge for the students. The key message of our survey is, that more than 80% of the students would choose the traditional weekly seminars.
scite is a Brooklyn-based organization that helps researchers better discover and understand research articles through Smart Citations–citations that display the context of the citation and describe whether the article provides supporting or contrasting evidence. scite is used by students and researchers from around the world and is funded in part by the National Science Foundation and the National Institute on Drug Abuse of the National Institutes of Health.
hi@scite.ai
10624 S. Eastern Ave., Ste. A-614
Henderson, NV 89052, USA
Copyright © 2024 scite LLC. All rights reserved.
Made with 💙 for researchers
Part of the Research Solutions Family.